U brojnim teorijskim istraživanjima profesionalne osposobljenosti učitelja obrazlažu se temeljne kompetencije učitelja u različitim područjima kvalitetne odgojno-obrazovne djelatnosti. Međutim, ...nedostaju istraživanja utjecaja učiteljeve predanosti poslu na kvalitetno obavljanje profesionalne uloge. Entuzijazam (predanost, posvećenost poslu, oduševljenje ili zanesenost) se odražava na kvalitetu odgojno-obrazovnog rada učitelja, kao i na kvalitetu rada ustanove. Predanost profesiji nadilazi koncepte rada kao izvora zarade i rada kao mogućnosti razvoja karijere te dovodi do koncepta rada kao životnog poziva. U radu se obrazlaže koncept predanosti učiteljskoj profesiji kao složeni emocionalni, motivacijski, kognitivni i duhovni konstrukt koji u interakciji s visoko razvijenim sposobnostima dovodi ne samo do zadovoljstva poslom i optimalnog obavljanja radnih zadaća nego do istinskog svjedočenja i življenja vjere u službi nove evangelizacije. Ostvarivanje učiteljskog poziva u kontekstu kurikulumskog pristupa i nove etape evangelizacije određeno je svjedočenjem iskustva osobnog odnosa s Bogom te komuniciranjem radosnog odgovora na osobno iskustvo Božje ljubavi.
For the purpose of quality realization of the teaching profession, the framework of key competences of teachers requires much more than the defined pedagogical competences. In this context, starting from the psychological and theological points of view, the importance of commitment in fulfilling the professional role of the teacher is emphasized. The concept of commitment is therefore defined as a complex emotional, motivational, cognitive and spiritual construct that, when interacted with highly developed abilities, leads not only to job satisfaction and optimal performance of work tasks, but to true witnessing and living of faith, which is one of the basic requirements of new evangelization. Such a holistic understanding of the concept of commitment in relation to the educational work of teachers brings us to the challenge of revising the key competences of the teaching profession. As there is a lack of adequate responses to this need, there are also lacking results that could have a more positive impact on the teacher's own person, students and whole society. Fulfilling the teacher's vocation in the context of the new evangelization is determined by witnessing the experience of a personal relationship with God and by communicating a joyful response to God's love.
Film je kao tradicionalni medij i nakon sto i dvadeset godina svojeg postojanja još uvijek atraktivan, pogotovo među mladima. Njegova je uloga kod adolescenata koji prolaze proces oblikovanja ...vlastitog identiteta iznimno važna jer zrcali, ali i oblikuje kulturu, društvo, vrijednosti te moralne stavove. Usto, filmovi služe kao modeli identifikacije i projekcije, mogu utjecati na razvoj empatije, kreativnosti, memorije itd. U ovom radu govori se posebno o vrednovanju filmske umjetnosti u katoličkom okruženju, tematizira se film kao teološko mjesto govora u Bogu i njegova odgojno-didaktička uloga u katehizaciji. Na temelju rezultata filmskih preferencija hrvatskih adolescenata, koje su proizašle iz istraživanja provedenog među hrvatskim srednjoškolcima u 2020. godini, donosi se njihova analiza kako bi se istaknuli neki odgojno-obrazovni i evangelizacijski izazovi. Naposljetku se ukazuje na činjenicu da odabir filma u svrhu religijsko-pedagoške i katehetske prakse pripada središnjem pitanju katehetske metodologije, a u svrhu praktičke primjene rezultata istraživanja i njihove elaboracije. Na kraju rada donose se neke konkretne metodičko-didaktičke preporuke za odabir i analizu filma.
As a traditional media, the film is still attractive, especially among the youth, even after a hundred and twenty years since it was invented. Its role is extremely important among adolescents who are going through the process of forming their own identity because it mirrors but also forms culture, society, values, and moral attitudes. Apart from that, films serve as models of identification and projection, they can have an influence on the development of empathy, creativity, memory, etc. In this article, the authors discuss the valuation of film art in the Catholic environment and thematize film as a theological place of discourse on God, as well as its upbringing-educational role in catechization. On the basis of results of film preferences of Croatian adolescents, discerned through a study carried out among Croatian secondary school pupils in 2020, the article analyses these preferences in order to point out some upbringing-educational and evangelization challenges. The authors also point out that opting for the film for the purpose of religious-pedagogical and catechetical practice is an important issue of catechetical methodology and represents a practical application of the results of the aforementioned study and their elaboration. At the end of the article, some concrete methodical didactic recommendations for selecting and analyzing film are offered.
U radu se polazi od rezultata brojnih istraživanja o potrebi i važnosti uspostave suradničkih odnosa između odgojitelja i roditelja. Rezultati navedenih istraživanja ukazuju na nezamjenljivi doprinos ...roditeljske uključenosti cjelokupnoj dobrobiti djece, kao i kvaliteti života i rada predškolske ustanove. Polazeći od potrebe aktivnoga i intenzivnoga uključivanja roditelja kao ravnopravnih suradnika u ostvarivanje misije i zadaća dječjega vrtića, u radu su prezentirani rezultati istraživanja provedenoga na uzorku od tri javna gradska dječja vrtića, tri privatna dječja vrtića te tri katolička dječja vrtića u Zadarskoj županiji. Ispitani su stavovi odgojitelja u vezi s učestalosti odaziva roditelja na suradnju, zastupljenih oblika suradnje s roditeljima te uočenih prepreka u ostvarivanju suradničkih odnosa. Dobiveni rezultati istraživanja ukazuju na sličnosti, ali i razlike u navedenim stavovima s obzirom na vrstu predškolske ustanove. Podatci prezentirani u radu potiču na daljnja istraživanja negativnih stavova koji ometaju uspostavu kvalitetnije suradnje s roditeljima te promišljanje učinkovitijih oblika suradnje koji bi odgovarali potrebama suvremene obitelji.
Starting with the need for active and intensive parental involvement in achieving the goal of early childhood education, the paper presents the results of research on the frequency and forms of partnership between parents and preschool teachers. Data was collected using a semi–structured interview based on Epstein’s model of partnership. Research was conducted on a sample of three city public kindergartens, three private kindergartens and three Catholic kindergartens in Zadar County, Croatia. The findings suggest that, regardless of the founders of the kindergartens, there are similarities in the attitudes of the respondents regarding the three forms of partnership — parenting, volunteering, and decision–making. Differences are noted in regard to other forms of parental involvement — communicating, at–home learning, and collaborating with the community.
U radu se afirmira potreba cjelovitog odgoja i naobrazbe u segmentu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u Republici Hrvatskoj, a posebno se ukazuje na potrebu doprinosa vjerskog odgoja djece ...navedene dobi. Mogućnosti provođenja vjerskog programa razmatraju se s obzirom na pravni okvir i dostupne kvantitativne podatke. Potom se posebno iznose temeljne postavke odgojnog djelovanja Katoličke Crkve i religiozno-pedagoški koncept na kojem se temelje odgojno-obrazovni planovi vjerskog odgoja, čiji se doprinos ne opravdava isključivo pravnim osnovama, nego i iz znanstvenih krugova. U svrhu boljeg doprinosa ističu se na kraju tri izazova s kojima se treba suočiti koji se odnose na formaciju odgojitelja u vjeri, osvješćivanje javnosti i osnaženje odgojne suradnje između svih relevantnih čimbenika.
U radu se afirmira potreba cjelovitog odgoja i naobrazbe u segmentu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u Republici Hrvatskoj, a posebno se ukazuje na potrebu doprinosa vjerskog odgoja djece ...navedene dobi. Mogućnosti provođenja vjerskog programa razmatraju se s obzirom na pravni okvir i dostupne kvantitativne podatke. Potom se posebno iznose temeljne postavke odgojnog djelovanja Katoličke Crkve i religiozno-pedagoški koncept na kojem se temelje odgojno-obrazovni planovi vjerskog odgoja, čiji se doprinos ne opravdava isključivo pravnim osnovama, nego i iz znanstvenih krugova. U svrhu boljeg doprinosa ističu se na kraju tri izazova s kojima se treba suočiti koji se odnose na formaciju odgojitelja u vjeri, osvješćivanje javnosti i osnaženje odgojne suradnje između svih relevantnih čimbenika.
U radu se donosi povijesni pregled Bratovštine 40-satnog klanjanja u Zadru na temelju njezine matrikule koja je danas pohranjena u Arhivu Zadarske nadbiskupije. Analizira se sadržaj te matrikule i ...donosi se prijepis temeljnih kapitula. Sinteza dostupnih dokumenata ukazuje na izrazitu euharistijsku pobožnost tijekom Velikog tjedna u gradu Zadru unutar vremenske razdjelnice od 16. do 17. stoljeća u kojoj su sudjelovali pripadnici crkvenih i svjetovnih društvenih struktura. Ukazuje se na poteškoće s kojima se ta bratovština susretala te se navode imena članova i uprave ondje gdje su ona naznačena.
U članku je riječ o razvoju pojma i modela školske orijentacije u Hrvatskoj s osobitim obzirom na reformu školskog sustava. Stanje u Hrvatskoj se uspoređuje s današnjim pristupima orijentaciji u ...europskom okruženju te s pojmom i praksom orijentacije koja se usmjeruje prema integriranom modelu. Taj opći okvir orijentacijskih modela stavlja se u hermeneutski odnos s pristupom zvanju u školskom okruženju. Ukratko se prikazuje razvoj pojma i prakse orijentacije za zvanja u Hrvatskoj, ukazujući na njezina ograničenja i prednosti. Tema orijentacije zatim se povezuje s katoličkim školskim vjeronaukom, te se posebno analizira njegova dimenzija "zvanja" u predmetnom programiranju. U tu se svrhu izdvajaju neki pokazatelji predmetnog modela srednjoškolskog vjeronauka i utvrđuje njihov doprinos odgojnoj orijentaciji u perspektivi zvanja, a ukazuje se i na neke hipotetske mogućnosti većeg doprinosa kojemu je najvažniji uvjet i okvir ostvarenja odgojni odnos učenika i vjeroučitelja.