Prispevek zarisuje obseg samostalniških manjšalnic, uporabljenih v delih slovenskih protestantskih piscev 16. stoletja. Predstavljeni so ugotovljeni tvorbeni načini, pogostnostna razvrstitev ...značilnih besedotvornih obrazil ter pomenski obseg rabe manjšalnic. Ker so osnova za opis popolni izpisi protestantskih del ter abecedni seznami zajetega besedja, je bilo pri ugotavljanju dejanskega sestava samostalniških manjšalnic opravljenih ve verifikacijskih postopkov (npr. analiza sobesedilne rabe, primerjava s prevodnimi predlogami, primerjanje ubeseditev v različnih redakcijah istega dela itd.).
Primerjalna analiza izbranih prevodov svetopisemskih besedil je pokazala, da je Primož Trubar Novo zavezo prevajal po Erazmovem latinskem prevodu, ki ga je kombiniral z Luthrovim. Jurij Dalmatin je ...Novo zavezo prevajal po Luthru na osnovi Trubarjevega besedila. Psalme je Trubar prevajal po latinski komentirani izdaji Psalterja Wolfganga Muscula ter prevodu Psalterja v nemščino Rudolpha Waltherja (Gwaltherja). Dalmatin se je pri svojih prevodih Psalterja naslanjal na Trubarja, prevajal je po Luthru, vendar je rabil tudi druge predloge. Krelj je imel KPo 1567 pred seboj grško in še kako drugo predlogo. Jurij Juričič je Kreljevo besedilo prvega dela Postile (JPo 1578) usklajeval z Luthrovim, pri čemer se je dosledno držal Trubarjevega prevoda, drugi in tretji del Postile pa je prevajal po Luthru, a z jasno naslonitvijo na Trubarjev prevod.
Tri obsežne slovenske postile iz 16. stoletja (Kreljeva iz leta 1567, Juričičeva iz leta 1578 in Trubarjeva iz leta 1595) so s širino zajete tematike ter z razlagalnostjo in ponazarjalnostjo, ki sta ...tipični za besedilno vrsto, ustvarile priložnost za rabo na novo zapisanega in zunaj postil nerabljenega besedja. Prispevek zarisuje obseg na novo uporabljenega besedja, povyema njegove značilnosti glede na tematsko raznolikost, besedotvorne tipe, glasoslovne poteze individualnega značaja itd., preverja pa tudi odvisnost od prevodnih predlog.
Podmorsko arheološko nalazište kod otočića Gnalića ušlo je u službenu literaturu 1967. godine, kad je napokon otkriven točan položaj brodoloma za koji se među lokalnim stanovništvom znalo već ...početkom šezdesetih godina prošloga stoljeća. U svome članku Deset godina rada na hidroarheološkom nalazu kod Gnalića, objavljenome 1981. godine, Sofija Petricioli požalila se da je nalazište definitvno napušteno, da „nitko više ne nadzire da li se na tome mjestu pljačka i nitko više ne pokazuje interes da ovaj vrijedni nalaz iscrpi do kraja“. Godine 2012., nakon sedam godina uzastopnoga nastojanja da se nadležne institucije zainteresiraju za nastavak istraživanja, mala su odobrena sredstva omogućila prvu istraživačku kampanju kojom je dokazano kako je riječ o nalazištu koje je višestruko zaslužilo da se na njemu provedu zaštitna istraživanja sustavnoga karaktera. Do 2017. godine arhivskim je istraživanjima potvrđena identifikacija broda, koju je još početkom sedamdesetih godina predložio Astone Gasparetto, a brojni su dokumenti pomogli ispričati složenu povijesnu priču. Osim toga, podmorskim je istraživanjima, koja s brojnim suradnicima provodi Sveučilište u Zadru, dokazano kako je riječ o desnome boku broda koji svojim položajem obećava još mnoga zanimljiva otkrića.
Probnim arheološkim istraživanjima nizinskoga gradišta Veliki Zdenci – Crni Lug polučeni su izvanredni rezultati koji su pružili spoznaje kako o vremenu podizanja utvrde u 13. st. i vremenu ...napuštanja u prvoj polovici 16. st., tako i o načinima gradnje i pregradnje utvrde u raznim fazama. Širok repertoar stolne keramike, osobito u drugome horizontu utvrde (15. st.), daje nam naslutiti status vlasnika utvrde koji su opremom i namještajem svoga dvora pratili modne i statusne standarde ondašnje europske aristokracije.
Obavljena je četvrta, završna sezona konzervatorskih radova na arheološki otkrivenoj kuli burga Vrbovca u Klenovcu Humskome. Konzerviran je unutarnji prostor kule na način da se završnim slojem žbuke ...imitirao posljednji izvorni očuvani sloj podnice. Uz konzervatorske radove, nastavljena su i arheološka istraživanja unutar cisterne burga.
Autor u prilogu prikazuje povijest recepcije Erazma Rotterdamskoga u sjevernozapadnoj Hrvatskoj u 16. stoljeću. U tome kontekstu predočuje, ukratko, biografske podatke Ivana Pergošića, autora prve ...kajkavske tiskane knjige (1574), koji je Erazmovo djelo uveo u povijest grada Varaždina (1587). To je djelo s naslovom: „Praefationes et Epistolae Dedicatoriae Doctiss: & sanctae
vitae viri, desiderij Erasmi Roterodami, in quator Evangelistas, Christianis hominibus, lectu dignae. (…)“ Uz predočivanje sadržaja Pergošićeva izdanja, autor se kritički osvrće na neke dosadašnje napise o istoj tematici, korigirajući disparatnosti koje je uočio u radovima nekih autora. Preslicima iz samoga djela uz tekst ovoga priloga, autor želi pokazati sadržajni izgled djela za koje se dugo držalo da je zagubljeno, i ujedno zainteresirati znanstvenu javnost za prijevod čitava djela.