Ovaj članak prati promjenu obrazaca etničkog identiteta i slobodnog vremena kod mladića i adolescenata, migranata kreolsko-surinamskog podrijetla niže klase, u Amsterdamu u zadnjih petnaest godina. ...Etnički identitet mladih »etnika« stvara se ne samo u odnosu prema roditeljskoj kulturi već i prema omladinskoj kulturi, odnosno ustaljenoj, popularnoj kulturi i vidljivim mladenačkim supkulturama bijele omladine. »Magična« kod mladih Kreolaca druge generacije jest njihova sposobnost stvaranja oblika etničnosti koji se može povezati s njihovom slabom participacijom u tradicionalnim organizacijama surinamske zajednice.
U središtu interesa su razlike muško-žensko u odnosu prema procesu etničnosti kod djevojaka-doseljenica. Kao primjeri koriste se dva slučaja: turske i surinamske djevojke u Nizozemskoj. Smatra se da ...se etničnost ili etnički identitet sastoji iz dva aspekta: etničke kohezije i etničke svijesti. Čini se da su ti aspekti drukčiji za mladiće i djevojke. Nadalje, iznosi se argument da je etnički identitet tek jedan u velikom rasponu društvenih identiteta i da – ovisno o kontekstu – spol i generacijski identitet mogu imati jednaku važnost. Druge varijable povezane sa kulturom, klasom i migracijskim procesom objašnjavaju razlike između djevojaka iste ili različitih etničkih grupa, koje se također mogu ustanoviti.
U ovome je radu ponuđen mikro-model etničke solidarnosti kao sinteza primordijalističke, instrumentalističke i konstruktivističke pozicije. Polazeći od procesa identifikacije, autor izlaže mehanizam ...maksimizacije reputacije kao evolucijski dodatak teoriji racionalnog izbora. Predloženi model solidarnog egoizma − čija je težišna točka maksimizacija reputacije − tumači etničku identifikaciju i proizlazeću solidarnost kao posljedicu psihičkog automatizma koji izrasta na instrumentalnosti izgradnje-i-održanja "obraza" unutar specifičnoga reputacijskog kruga. Rad donosi i empirijsku argumentaciju teorijskih hipoteza.
Rad obrađuje, s obzirom na kanadski primjer, sadržaj i osobitosti međuodnosa etničnosti i politike u suvremenim mnogoetničkim federalnim državama. Autor tvrdi da se u analitičkom smislu etnička ...politika može vidjeti kao utemeljena ili u skupini ili u državi. Nakon takve razlike, isticanje politike skupine, tj. »etnopolitike iz-unutra«, umjesto »etnopolitike odozgo«, potiče analizu svake komponente u okviru odnosa koji se može tentativno nazvati političkim funkcioniranjem etničkih zajednica. Ovaj se rad usredotočuje na političku predstavljenost i organiziranost kanadskih etničkih struktura, posebno izabranih radi prikaza središnje svrhe rasprave, tj. određivanje kontekstualnih razmjera potencijalnih modela osobitog etničkog političkog ponašanja. Prema različitoj empirijskoj građi, etnički obrasci političke participacije sve su manje razlučivi i jasni, a zacijelo ih je sve teže definirati. Ovo je neosporno odraz brže i efikasnije etničke mobilnosti i integracije svojstvene današnjoj Kanadi. Glede političke organizacije, opća tendencija prema integraciji umjesto partikularizma, a da ne govorimo o neintegraciji, bila je također odgovorna za nedostatak strukturalnih razmjera za etničke institucije, osim tradicionalnih, sporadičnih i visoko selektivnih interesnogrupnih politika od strane etničkih organizacija. Naposlijetku, razmjerno nizak profil »etnopolitike iz-unutra« čini se da je dobro usklađen s jako promoviranim ali depolitiziranim oblikom etničkog pluralizma u kanadskoj »etnopolitici odozgo«.