U prilogu me zanima analiza mikrostrukture izabranih književnih tek-stova, dakle precizno odnosno pomno čitanje (engl. close reading), koje se smatra suprotnošću distant readingu, dakle analizi u ...pravilu većih količina teksta. Pomno čitanje načelno smatram prikladnom strategijom interpretacije teksta. Toj strategiji pripadaju i naoko banalne stvari, na primjer pitanje kakve je vrste odnos između povijesno dokumentiranih događaja i njihova književnog (fikcionalnog) oblikovanja u tekstu, kakvi su u književnom tekstu prostorni (u konkretnom primjeru Mari-bor i njegova topografija) i vremenski podaci (linearni ili rekurzivni). Nadalje ta strategija treba omogućiti točnije određivanje pripadnosti nekoj književnoj vrsti, na primjer ciklusu ili nekoj vrsti superteksta (ovdje romana-trilogije). Naposljetku će se prikazati kako se temeljno proturječje Maribora, njegova slovensko-njemačka prošlost, zrcali u Jančarovim romanima. Pritom nas zanimaju i procesi, motivi, slike, likovi, događaji ili čak mikrotekstovi oblikovani u Jančarovoj kratkoj prozi, koji se kasnije u romanima pojavljuju u novom kontekstu. Kao Jančarove ratne romane analizirat ćemo Severni sij (1984), To noč sem jo videl (2010) i In ljubezen tudi (2017).
Prispevek obravnava mesto v nočnem času. Posebnost obravnavane tematike je časovna razsežnost prostora ter območja – kraji, ki »živijo« ponoči. Noč ima ekonomsko, kulturno, oblikovno in socialno ...vsebino in prav te lastnosti določajo spoznavanje mesta v nočnem času. Izpostavljene so naslednje teme: kraji potrošnje, kraji dela, kraji zabave, kraji nočne podobe mesta ter kraji družbeno nesprejemljivega, delikventnega vedenja. Empirični del se nanaša na mesto Maribor.
The article presents an overview of the literature on Maribor’s music history from the thirteenth century to the present day and highlights the problem of the organised archive material of various ...institutions. An analysis of current achievements reveals gaps in our knowledge of the sections of Maribor’s music history discussed to date and suggests areas for further research.
Prispevek obravnava tlorise stanovanj iz preteklega stoletja v Mariboru. Iz primerjave je razvidno, da se je zasnova stanovanja precej spremenila. Nekaj prostorov je nastalo na novo, nekaterih v ...novih stanovanjih ni več, spremenila se je tudi velikost prostorov. Prepoznani so trije tipi tlorisov: iz začetka 20. st., iz začetka druge polovice in iz konca stoletja. Spremembe tlorisa je mogoče povezati z značilnostmi meščanske družbe, socialističnim sistemom ter pojavom individualizma, blagostanja in potrošništva.