U ovom se radu, kroz studiju slučaja otoka Korčule, istraživalo pojavu novijeg doseljavanja na hrvatske otoke, odnosno doseljavanja stanovništva nakon 2000. Interes bio je usmjeren na domaće i strane ...useljenike koji većinu godine žive na Korčuli, odnosno kojima je otok mjesto stalnog boravka. Autoricu je zanimalo što ih dovodi na mjesta u kojima se bilježe negativni demografski trendovi, odnosno ona iz kojih se stanovništvo pretežito iseljava. Cilj rada bio je na temelju studije jednog otoka sustavno istražiti kontekst dolaska različitih migrantskih skupina, ispitati njihove razloge za preseljenje te naglasiti sve značajniju ulogu otoka u povratnim i dolaznim migrantskim tokovima. Teorijska podloga rada oslanja se na pristupe koji naglašavaju neekonomske razloge migracije (King, 2002) te migracije kao rezultat promjene životnog stila (Benson i O’Reilly, 2009a). Istraživački pristup bio je kvalitativan i uključivao je intervjue s 37 doseljenika. Osim intervjua primijenjena je i metoda ankete kako bi se dopunili demografski podaci o ispitanicima. Na temelju podataka iz intervjua i anketnih upitnika sugovornici su grupirani u tri osnovne skupine prema njihovoj glavnoj vezi s otokom: a) migranti povratnici (trinaest ispitanika), b) bračni migranti/ice (dvanaest ispitanika) i c) doseljenici – bez prethodne bračne ili rodbinske veze s otokom (dvanaest ispitanika). Na primjeru Korčule može se zaključiti kako su veći hrvatski otoci, usprkos negativnim demografskim trendovima, potencijalno privlačne destinacije za određeni broj domaćih i stranih doseljenika. Iako je teško očekivati značajniju revitalizaciju otočnog prostora, turizam svakako dovodi nove aktere u njega. Veliki otoci u povoljnijoj su poziciji s obzirom na veći broj stanovnika i veću gustoću društvenih odnosa te veću količinu sadržaja i infrastrukturne opremljenosti.
U radu se analiziraju medijske reprezentacije migranata s posebnim fokusom na slučaj pokušaja uspostave prihvatilišta za tražitelje azila u naselju Mala Gorica kod Petrinje. Kretanja prisilnih ...migranata kroz zemlje na balkanskoj ruti nakon zatvaranja Balkanskog koridora stavljaju države u regiji u izazovnu poziciju upravljanja migracijama, te eventualne organizacije i provedbe prihvata i integracije za one koji su u potrebi za međunarodnom izbjegličkom zaštitom ili kojima je ona odobrena. Odabir lokacije i izgradnja ili adaptacija smještajnih objekata, tj. prihvatilišta za tražitelje međunarodne zaštite (azila), često mogu biti mjesta otpora i protesta lokalnog stanovništva zbog odluka vlasti da upravo u njihovoj sredini uspostavi objekt tog tipa i namjene. U procesu informiranja građana i zauzimanja stavova prema "drugima", mediji igraju važnu ulogu budući da, uz druge društvene aktere na pozicijama moći, dominantno (su)oblikuju javni diskurs. Korištenjem kvalitativne analize sadržaja medijskih članaka objavljenih od studenoga 2018. do svibnja 2019. godine (N-52) – i temeljene na pristupu analizi dokumenata Altheidea i Schneidera (2017) – identificirani su diskursi, teme i okviri koji pridonose razumijevanju medijske reprezentacije spomenutog fenomena. Prema analizi argumentacije različitih aktera identificirane su tri teme: odnos žrtve i nasilnika, odnos vlasti i naroda te odnos između "centra" (Zagreb) i "periferije" (Petrinja) – sve tri, u različitim varijacijama, upućuju na problem nejednakosti, odnosno dominacije i subordinacije. Nastavno na njih, identificirana su dva dominantna medijska okvira u izvještavanju: diskurzivna konstrukcija migranata kao društveni problem i sukob kao konstitutivna relacija između društvenih aktera. Taj tip istraživanja omogućuje kritičko promišljanje načina na koji mediji reprezentiraju marginalizirane društvene skupine poput tražitelja azila, što onda potencijalno omogućuje i promjenu tih reprezentacija u javnoj sferi, i to na načine koji bi pridonijeli stvaranju društvenih preduvjeta za inkluzivni i humani tretman marginaliziranih skupina.
The paper analyses media representations of migrants with a special focus on the case of an attempt to establish an accommodation centre for asylum seekers in the Croatian village Mala Gorica near Petrinja. After the closure of the Balkan Corridor, the movement of forced migrants through the countries on the Balkan route put the states in the region in a challenging position. The states had to develop migration management systems that would enable the organisation of acceptance and integration of refugees. The choice of location of reception and accommodation facilities for asylum seekers could often be a contentious issue for the local population. The media play an important role in the process of informing citizens since, along with other social actors in positions of power, they influence and shape the public discourse. In this paper, we used a qualitative content analysis of Croatian media articles published from November 2018 to May 2019 (N-52). In order to identify discourses, themes and frameworks that contribute to the understanding of the media representation of the above phenomenon we used the document analysis approach of Altheide and Schneider (2017). In the analysis of the arguments of various actors three themes were detected: the relationship between the victim and the perpetrator, the relationship between the government and the people, and the relationship between the “center” (Zagreb) and the “periphery” (Petrinja). All three, in different variations, point to the problem of inequality, i.e., domination and subordination. We identified two dominant media frames in reporting: discursive construction of migrants as a social problem and conflict as a constitutive relationship between social actors. We discuss these findings and argue that this type of research enables a critical reflection on the role of media in public representations of marginalised social groups such as asylum seekers, which could then enable a more inclusive social environment and humane treatment of marginalised groups.
Cilj rada je pruæiti uvid u teorijski okvir istraæivanja migracijskih procesa te πire kontekstualizirati iseljavanje s podruËja Hrvatske. To Êe omoguÊiti bolje razumijevanje rezultata istraæivanja ...koji se predstavljaju u narednim tekstovima u sklopu tematskog broja Ëasopisa. Pri tome se posebna vaænost obraÊa na osnovne karakteristike iseljeniËkih politika dræava kojih je Hrvatska bila sastavni dio od 19. stoljeÊa, a koje se prepoznaje kao vremenski okvir poËetka modernih masovnih migracija na ovom prostoru
It could be said that Croatia is “traditionally” an emigration country. Emigration processes in Croatia have been going on continually for over 150 years. With a more or less intensive emigration, ...since its independence,Croatia has also been experiencing a natural depopulation. Such a situation has resulted in the deep demographic crisis that the country is currently in. In recent times, since joining the European Union, we’ve been witnesses to the newest emigration wave from Croatia, as Croatian citizens have gained access to the job market of almost all EU countries. It is known that there are issues related to how correct the number of emigrated persons is, as shown by the official Croatian statistics. In this paper, we compare the official Croatian statistics data to the statistics of selected countries that Croatian citizens have most emigrated to. The goal of this paper is to find and analyze the discrepancy between the official Croatian statistics about the number of emigrated persons and the official data about immigrated persons in the countries where Croatian citizens emigrated to the most.
Demografska problematika suvremene Hrvatske obzirom na intenziviranje negativnih parametara i trendova sve više postaje ključnim pitanjem razvoja hrvatskog društva i prostora. Osim dugotrajnog ...prirodnog pada stanovništva, u posljednjim se godinama na tlu Hrvatske znatno ubrzava iseljavanje, povećava negativna vanjska migracijska bilanca i gubi razvojni demografski potencijal. Obujam i prostorni razmještaj ishodišta hrvatskih migracija, negativni migracijski saldo s inozemstvom i demografske strukture migracijskog kontingenta, pokazatelji su koji nameću pitanje o kratkoročnim i dugoročnim implikacijama na ukupni, a posebno društveno-gospodarski razvoj zemlje. Iseljavanjem mladog, obrazovanog i potencijalno reprodukcijskog stanovništva ugrožavaju se gotovo svi temeljni sustavi u zemlji pa je važnost razmatranja osnovnih zakonitosti vezanih uz iseljavanje neupitna. Osim toga, intenziviranjem se egzodusa iz Hrvatske u uvjetima migracijske krize i kretanja velikog broja sjevernoafričkog i bliskoistočnog stanovništva prema Europi očekivano nameće nužnost razmatranja migracija i sa sigurnosnog aspekta.
Demografska povijest Dalmacije i njezina zaleđa u kasnom srednjem i ranom novom vijeku bitno je obilježena migracijama i privremenim ili trajnim doseljenjima većih skupina morlačkog (vlaškog) ...stanovništva. Vranski je prostor u tom pogledu, a isto se može reći i za čitavu zadarsku regiju, slabo istražen, posebice kada je riječ o 15. i 16. stoljeću. Ovim ćemo prilogom nastojati ispuniti barem dio te historiografske praznine, usredotočujući se na period od četrdesetih godina 15. stoljeća do početka Ciparskog rata 1570. godine. U prvom ćemo dijelu rasprave razmotriti arhivske vijesti o sezonskim migracijama morlačkih katuna, koji su često zimi iz svojih staništa u hrvatskom zaleđu dolazili na mletačke pašnjake u okolici Vrane. Potom ćemo se posvetiti migracijskim procesima uzrokovanim osmanskim osvajanjima, pri čemu ćemo posebno pratiti tragove morlačke populacije poznate pod nazivom Vlasi Istre ili Morlaci Istrijani, koja je od 20-ih god. 16. st. davala demografski pečat pograničnom prostoru šireg zadarskog zaleđa, obremenjenog mletačko-osmanskim trvenjima i ratnim sukobima.