Cilj ovog rada je prikazati rezultate liječenja pacijenata oboljelih od raka prostate u Centru za prostatu Klinike za urologiju Kliničkog bolničkog centra Zagreb. U svijetu i Hrvatskoj incidencija ...raka prostate je u porastu zbog čega se javlja povećana potreba za liječenjem takvih pacijenata. Temeljem tih trendova započelo je stvaranje specijaliziranih, multidisciplinarnih timova koji se bave isključivo ovom bolešću. Europska škola onkologije i Europsko urološko društvo prepoznali su važnost tog koncepta te su ubrzo predstavili svoje kriterije vrednovanja i akreditiranja takvih centara kako bi se potaknulo podizanje kvalitete liječenja pacijenata s rakom prostate. Klinika za urologiju Kliničkog bolničkog centra Zagreb je, potaknuta ovim trendovima, oformila Centar za prostatu koji pacijentima s rakom prostate nudi specijalizirani i individualizirani pristup dijagnostici, liječenju i praćenju utemeljen na multidisciplinarnosti. Centar za prostatu je također osmišljen i kao platforma za edukaciju i znanstvena istraživanja.
Cilj Istraživanja: Utvrditi razliku u vremenu do pojave recidiva ili presadnica kod bolesnika liječenih zbog kolorektalnog karcinoma ovisno o smještaju u lijevom ili desnom kolonu u pacijenata ...liječenih na Zavodu za onkologiju, KBC-a Osijek od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2012.
Nacrt studije: Povijesno prospektivna studija
Materijal i metode: U istraživanje su uključeni ispitanici čiji su podatci preuzeti iz arhive medicinske dokumentacije Zavoda za onkologiju KBC-a Osijek, podatci o smrti pacijenata preuzeti su od nadležnog Matičnog ureda Republike Hrvatske.
Rezultati: U istraživanje je uključeno 272 pacijenta, od kojih je 160 (58,8 %) muškaraca i 112 (41,2 %) žena. Prema lokalizaciji, ljevostrani tumor kolona ima 211 (77,6 %) bolesnika, a desnostrani njih 61 (22,4 %). Središnja dob pacijenta (medijan) je 67 godina. Značajno su veći u promjeru desni tumori kolona, medijana 6 cm. Medijan vremena do pojave metastaza iznosi 20 mjeseci (interkvartilnog raspona 8 do 29 mjeseci), pri čemu je značajnije kraći kod desnih tumora kolona. Pozitivan ishod liječenja imalo je 205 (75,4 %) bolesnika, bez značajne razlike u odnosu na lokalizaciju tumora kolona. Kaplan – Meierovom analizom preživljenja promatranih bolesnika podijeljenih prema lokalizaciji, dobiveno je petogodišnje ukupno preživljenje 72 % za tumor u desnom kolonu, u odnosu na 62 % kod bolesnika koji su imali tumor u lijevom kolonu.
Zaključak: U ovom istraživanju potvrđeno je da postoji razlika u kolorektalnom karcinomu s obzirom na njegov položaj. Pacijenti s desnim kolorektalnim karcinomom su starije dobi, tumor je veći u promjeru,vrijeme do pojave presadnica ili recidiva je kraće, te je petogodišnje preživljavanje manje.
Uvod: Utvrditi razliku u vremenu do pojave recidiva ili presadnica kod bolesnika liječenih zbog kolorektalnog karcinoma ovisno o smještaju u lijevom ili desnom kolonu u pacijenata liječenih na Zavodu ...za onkologiju, KBC-a Osijek od 2010. do 2012., uključujući i 2012. Povijesno prospektivna studija
Metode: U istraživanje su uključeni ispitanici čiji su podatci uzeti iz arhive medicinske dokumentacije Zavoda za onkologiju KBC-a Osijek, podatci o smrti pacijenata preuzeti su od nadležnog Matičnog ureda Republike Hrvatske.
Rezultati: U istraživanje je uključeno 272 pacijenta, od kojih je 160 (58,8 %) muškaraca i 112 (41,2 %) žena. Prema lokalizaciji, ljevostrani tumor kolona ima 211 (77,6 %) bolesnika, a desnostrani njih 61 (22,4 %). Središnja vrijednost dobi (medijan) je 67 godina. Značajno su veći u promjeru desni tumori kolona, medijana 6 cm, kao i broj pregledanih limfnih čvorova, medijana 16. Medijan vremena do pojave metastaza iznosi 20 mjeseci (interkvartilnog raspona 8 do 29 mjeseci). Vrijeme je značajnije kraće kod desnih tumora kolona. Pozitivan ishod liječenja imalo je 205 (75,4 %) bolesnika, bez značajne razlike u odnosu na lokalizaciju tumora kolona. Kaplan – Meierovom analizom preživljenja promatranih bolesnika podijeljenih prema lokalizaciji, dobiveno je petogodišnje ukupno preživljenje 72 % u odnosu na 62 % kod bolesnika koji su imali lijevi kolorektalni tumor.
Zaključak: U ovom istraživanju potvrđeno je da postoji razlika u kolorektalnom karcinomu s obzirom na njegovu položaj. Pacijenti s desnim kolorektalnim karcinomom stariji su, kolorektalni karcinomi veći su u promjeru, vrijeme do pojave presadnica ili recidiva manje je te je petogodišnje preživljavanje manje.
Hrvatska se smatra zemljom srednje visoke incidencije raka, no nažalost visokog mortaliteta od raka. Podaci o incidenciji raka prate se i proučavaju na Registru za rak pri Hrvatskom zavodu za javno ...zdravstvo. Ustroj i vođenje registra za rak uređeni su zakonom o podacima i informacijama u zdravstvu. Prikupljaju se podaci o oboljelim osobama i značajkama samog tumora kako bi se mjerio javnozdravstveni teret zloćudnih bolesti te pratili trendovi kroz vrijeme. Registar prolazi kroz promjene u zadnjim godinama u smislu postajanja dijelom Nacionalnog javnozdravstvenog informacijskog sustava (NAJS) i dodatnog usklađivanja šifrarnika i procesa rada s međunarodnim standardima te je od 2017. godine omogućena elektronička prijava hospitalizacija osoba oboljelih od raka prema Registru za rak. Podaci se objavljuju u obliku detaljnog godišnjeg izvještaja na web-stranicama Registra za rak, a koriste se i za razne druge znanstvene i stručne projekte, uz poštivanje načela zaštite osobnih podataka. U idućim godinama, planira se daljnje unapređenje procesa na samom registru, dok će potencijalna proširenja opsega podataka i uloge samog registra u mnogome ovisiti o dostupnim resursima.
Suvremeno kirurško liječenje raka rektuma Zovak, Mario; Bilić, Zdenko; Kopljar, Mario
Rad Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (1991). Medicinske znanosti,
06/2017
530=44
Journal Article
Odprti dostop
Kirurgija je metoda izbora u liječenju bolesnika s resektabilnim rakom rektuma. Važan korak u liječenju je multidisciplinarni pristup različitih medicinskih specijalnosti iz područja radiologije, ...gastroenterologije, onkologije i kirurgije. U posljednjih nekoliko godina razvijeno je nekoliko minimalno invazivnih kirurških postupaka s ciljem poboljšanja postoperativnog oporavka uz očuvanje svih onkoloških principa, kao što su laparoskopske niske prednje resekcije, transanalne totalne mezorektalne resekcije i robotske operacije. Kirurška i onkološka načela koja se moraju poštivati u svim slučajevima su široka resekcija tumora s histološki slobodnim resekcijskim rubovima i totalna mezorektalna ekscizija s očuvanjem analnog sfinktera kao i očuvanje kontinuiteta crijeva kad god je to moguće.
Kvaliteta života onkoloških bolesnika Jurić, Sanja; Jonjić, Danijela; Miličević, Jasminka
Sestrinski glasnik,
07/2016, Letnik:
21, Številka:
2
Paper
Odprti dostop
Cilj je provedenog istraživanja istražiti utjecaj uvriježenih metoda liječenja onkološkog bolesnika. Za potrebe istraživanja izrađen je originalni upitnik od 50 pitanja. U istraživanje je uključeno ...50 ispitanika (34 muškarca i 16 žena) s verificiranom dijagnozom maligne bolesti probavnog sustava, liječenih citostaticima sličnog djelovanja.
Ispitivane su opće karakteristike ispitanika, dobno-spolna struktura, vrste zanimanja, razlika u indeksu tjelesne mase prije započinjanja liječenja te trajanje liječenja. Istražuje se utjecaj liječenja uporabom citostatika na probavni sustav,odnosno, kako nuspojave uporabe citostatika poput promjene okusa hrane, teškoće sa žvakanjem i gutanjem, stvaranje aftoznog stomatitisa i smanjenog
apetita utječu na prehranu bolesnika i na promjenu tjelesne težine. Iako je očekivani rezultat bio gubitak na težini, kod 40% bolesnika zabilježeno je povećanje tjelesne težine. U 46% ispitanika pojavila se alopecija, a od toga samo 6% koristi periku. Osamdeset posto ispitanika prihvatilo bi pomoć psihologa ukoliko im to preporuči njihov onkolog, a samo jedan ispitanik navodi kako je uključen u grupnu podršku. Pacijenti najveću potporu dobivaju od članova obitelji. Rezultati
pokazuju kako se 76% ispitanikaumara više, nego prije utvrđivanja bolesti, a njih 18% zbog bolesti i liječenja prekinulo je radni odnos.
Kako se kemoterapija primjenjuje u bolnici, istraženi su faktori koji utječu na anksioznost bolesnika. Medicinske sestre/tehničari i liječnici osnovni su izvor informacija za bolesnike i u različitom su obujmu dostupni za davanje informacija, što verificiraju dobiveni rezultati.
Psihoonkologija predstavlja multidisciplinarno područje medicine koje se osim na onkološke aspekte, osobito fokusira na psihološku i socijalnu dimenziju zloćudnih bolesti. Riječ je o relativno novom ...dijelu medicinske znanosti čiji je osnovni cilj poboljšanje kvalitete života i pružanje podrške oboljelima od raka i njihovim obiteljima. Rak je složena bolest koja utječe ne samo na fizičko zdravlje već i na emocionalno i psihičko blagostanje. Psihoonkologija prepoznaje potrebe onkoloških bolesnika koji mogu iskusiti niz psiholoških, emocionalnih i socijalnih izazova, kao što su tjeskoba, depresija, strah i neizvjesnost. Navedena stanja značajno utječu na kvalitetu života i sposobnost onkoloških bolesnika da se suoče sa zloćudnom bolešću. Psihoonkolozi pomažu oboljelima od raka i njihovim bližnjima u prevladavanju navedenih izazova te pružaju potporu onkološkim bolesnicima tijekom procesa specifičnoga onkološkog liječenja koje uključuje razne nuspojave i komplikacije kirurških zahvata, kemoterapije, imunoterapije, ciljane terapije i radioterapije. Koristeći različite terapijske pristupe, temeljna je zadaća psihoonkologa stvaranje holističkog pristupa u liječenju raka koji u prvi plan stavlja cjelovitost osobe kao takve, a ne samo njezino fizičko zdravlje čime pomaže bolesnicima i njihovim bližnjima u razvoju strategija suočavanja sa zloćudnom bolešću.
Gotovo tri četvrtine oboljelih od karcinoma dojke ima neki oblik depresije. Depresija je najčešće uzrokovana strahom, često cjeloživotnim, zbog dijagnoze maligne bolesti, kao i zbog stalne mogućnosti ...povrata bolesti i neizvjesnog ishoda liječenja. Eventualna kirurška mutilacija bolesnika, kao i mogući genetički prijenos maligne bolesti na potomsvo, također mogu uzrokovati strah i depresiju kod bolesnika. Budući da je pojavnost psihičke promijenjenosti kod oboljelih od malignih bolesti velika, smatra se da je uključenost psihijatra u liječenje bolesnika s malignim bolestima neophodna. Time se omogućuje bolja kvaliteta života bolesnika i povoljniji ishod liječenja.