Poljanski rokopis je najverjetneje nastal ob koncu 18. ali v začetku 19. stoletja v kapucinskem samostanu v Škofji Loki. Zemljepisno se uvršča na področje rovtarske narečne skupine, močno zaznamovane ...z gorenjskimi narečnimi inovacijami, medtem ko je bila v času njegovega nastanka na tem področju aktualna osrednjeslovenska ali kranjska knjižna različica. Avtor rokopisa ni znan, lahko pa opredelimo naslovnika, namen nastanka besedila in razmerje do znanih predlog, versko-politične razmere v času nastanka in vpliv teh dejavnikov na jezikovno podobo rokopisa. Analiza posameznih glasovnih pojavov pokaže, da je avtor rokopisa upošteval tako protestantsko knjižno tradicijo kot tudi sočasno osrednjeslovensko knjižno različico, značilni pa so tudi številni gorenjsko-rovtarski narečni pojavi, ki za takratno osrednjeslovensko knjižno različico niso bili sprejemljivi.
Tridelna razglednica poleg panorame Poljan nad Škofjo Loko prikazuje še spomenik NOB in fresko ob 40-letnici poljanske vstaje, ki jo je naslikal Ive Šubic.
Poljane ležijo ob izviru Poljanske Sore, na prehodu alpskega sredogorja v dinarski svet. Poljanska naselja ležijo v dolini, nekaj zaselkov in samostojnih domačij pa se nahaja v hribovitem svetu, kjer ...strmine niso prevelike.
Poslopje Lichtenturna je nastalo iz prvotnih treh domcev, pritličnih stavb z ograjenimi vrtovi in njivami zadaj. Na posesti se je zvrstilo mnogo lastnikov. Nazadnje je leta 1795 postala last barona ...Lichtenturna in nato leta 1850 baronice Katarine Lichtenturn. Dedinja Lichtenturnovih posestev Marija Mahkot je leta 1878 poslopja darovala redu usmiljenih sester sv. Vincencija Pavelskega za vzgojo in pouk deklic sirot. Še isto leto je Mahkotova nadzidala nadstropje na vzhodni hiši in zgradila zahodni trakt in v njem namestila dekliško sirotišnico in šolo, ki jo je potrdil deželni šolski svet v Ljubljani. Temu je načeloval ljubljanski župan Laschan. Leta 1881 je šola postala javna in dvorazrednica, leta 1886 trirazrednica, leta 1895 štirirazrednica in nato 1896 petrazrednica. Leta 1896 so sezidali še novo dvonadstropno šolsko poslopje na dvorišču, ki je sprejemalo tudi zunanje učenke. Šola je leta 1902 postala osemrazrednica, leta 1919 pa petrazredna osnovna in štirirazredna meščanska šola. Povzeto po: J. Suhadolnik, N. Budna Kodrič: Poljansko predmestje. Zgodovinski in arhitekturni oris mestnega predela in objektov, lastniki hiš in arhivsko gradivo Zgodovinskega arhiva Ljubljana, 2013, str.45-46, 253.
Opis načrta: Klavniški kompleks se je nahajal ob Klavniški, pozneje Mesarski cesti, na spodnjem delu načrta sta vidna še Kanalska cesta in Gruberjev kanal. Na zgornjem delu načrta vidimo, da je bil ...ob klavnici tudi živinski trg. Osrednji del kompleksa sta sestavljala klavnici za veliko živino ter za drobnico. Na načrtu levo zgoraj je bil uvoz do klavnice, levo spodaj in desno spodaj pa sta bili izvozni poti.Na levem delu risbe vidimo, da so imeli pomožne objekte: enega za hišnika (Hausmeister), vodnjak, pisarno, stanovanje in objekt za veterinarja. Skrajno levo spodaj vidimo hlev, klavniško komoro (Schlachtkammer), saniteto in neke vrste komoro za prah (Staubschleusse). Na desni strani risbe, na zadnji strani kompleksa, so se nahajali hlevi: za govedo (32 glav), svinje (57 glav), ovce (60 glav), prostora za predelavo krvi (Blutverarbeitung) in za čiščenje drobovine (vamparna, Kuttelwaesche). V skrajnem desnem predelu zadaj so uredili jami za gnojnico in mrhovino. Načrt je izrisal inženir Adolf Wagner iz Mestnega gradbenega urada, datiran je 1. 7. 1880.