The article offers an analysis of the status of the members of the Slovene community in Croatia with special focus on their participation in public political life. Their inclusion into public ...political life is highly important for the status of the minority. Slovenes in Croatia are well known to be apolitical, refusing to publicly identify themselves as members of the Slovene minority. Their lack of activity in politics contributes to their less favourable status, manifested above all in the acquisition of certain rights.
V prispevku je analiziran položaj pripadnikov slovenske skupnosti na Hrvaškem, pri čemer je predvsem izpostavljen njihov položaj v javnem političnem življenju. Vključenost v javno politično življenje ...pripadnikov slovenske skupnosti na Hrvaškem je izjemno pomembna za sam položaj manjšine. Slovenci na Hrvaškem so znani kot zelo apolitični, nasploh se neradi izpostavljajo kot pripadniki slovenske manjšine. Njihova neaktivnost v politiki vpliva na slabši položaj pripadnikov slovenske manjšine, to pa se kaže predvsem pri pridobivanju določenih pravic.
In Art Work , Katja Praznik counters the Western understanding of art – as a passion for self-expression and an activity done out of love, without any concern for its financial aspects – and instead ...builds a case for understanding art as a form of invisible labour. Focusing on the experiences of art workers and the history of labour regulation in the arts in socialist Yugoslavia, Praznik helps elucidate the contradiction at the heart of artistic production and the origins of the mystification of art as labour.
This profoundly interdisciplinary book highlights the Yugoslav socialist model of culture as the blueprint for uncovering the interconnected aesthetic and economic mechanisms at work in the exploitation of artistic labour. It also shows the historical trajectory of how policies toward art and artistic labour changed by the end of the 1980s. Calling for a fundamental rethinking of the assumptions behind Western art and exploitative labour practices across the world, Art Work will be of interest to scholars in East European studies, art theory, and cultural policy, as well as to practicing artists.
Slovenski književnik Janez Trdina dio je svojega života proveo na hrvatskim prostorima. Svoje je uspomene na to razdoblje objavio u knjizi Bachovi Husari i ilirci: sjećanja iz mojih profesorskih ...godina u Hrvatskoj.
U radu se promatraju hrvatsko-slovenski odnosi na hrvatskim prostorima u razdoblju Bachovog apsolutizma, na temelju Trdininih sjećanja u prvom redu opisanih u navedenoj knjizi. U promatranom periodu Trdina piše o aktualnom stanju u školstvu i državnim službama uopće, o stanju u društvu, ali i identitetima istaknutih Slovenaca i Hrvata te njihovom međusobnom odnosu. Analizom opisanih odnosa može se zaključiti da je jedna od temeljnih Trdininih preokupacija usmjerenost na jezičnu problematiku koja se očituje u naglašenoj germanizaciji, te u načinima na koje slovensko i hrvatsko stanovništvo na nju odgovara. Ovisno o tome kako pojedinci, Slovenci i Hrvati, pristupaju navedenoj problematici, donose se zaključci o identitetima tih pojedinaca koji ukazuju na identitet cijelog svojeg naroda. Polazeći i od činjenice da svako književno djelo pretpostavlja implicitnu publiku s kojom autor komunicira, zaključci rada utemeljeni na temelju teorije recepcije ukazuju na to da je nacionalno pitanje u promatranom periodu Bachovog apsolutizma bilo izrazito važno za slavenski puk koji je živio na hrvatskim prostorima, ali su ipak prisutne razlike u percepciji jezičnih pitanja i pitanja javnih službi kada se promatraju prevladavajući stavovi Slovenaca i Hrvata.
Iako je promatrano djelo Janeza Trdine, kao i njegova autobiografija, subjektivni doživljaj određenog povijesnog razdoblja, iz njegovih se svjedočanstava može rekonstruirati specifičnosti Trdininog identiteta kao Slovenca koji je živio i djelovao n a hrvatskim prostorima u vrijeme german i z a c i j e i s t r u janja ilirskih ideja. Kao književnik,
koji je svjestan utjecaja što ga književnost može imati na književnu publiku,
svojim je radovima nastojao potaknuti što veći broj ljudi na promišljanje aktualnog
stanja na hrvatskim prostorima, te je ostavio književni dokument koji, osim njegovoga
života, može rasvijetliti i dio povijesti kojem je Trdina svjedočio.