Aprila 2024 se je v prostorih Oddelka za etnologijo in kulturno antropologijo (FF UL) zbrala večina raziskovalk in raziskovalcev, ki s svojimi raziskovalnimi prizadevanji negujemo in plemenitimo ...folkloristiko v Sloveniji. Tretja izvedba bienalne slovenske folkloristične konference je postregla s pestrim naborom znanstvenih in strokovnih prispevkov, s katerimi so udeleženke in udeleženci predstavili svoje aktualne raziskave, dognanja in razmišljanja v tej vedi. Posebnih vsebinskih usmeritev konferenca ni imela, vseeno pa je njen programski odbor že v pozivu k oddaji prispevkov napovedal, da bo, če bo prijavljenih dovolj vsebinsko ustreznih referatov, del konference posvečen vprašanjem in izzivom, ki jih (tudi) za folkloristiko prinaša vzpon digitalnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij.
Z arheološko interpretacijo lidarskih podatkov in terenskim delom smo raziskovali obseg in tloris poznoantične naselbine. Določili smo potek obodnega zidu ter število in obliko stavb, prepoznali ...cisterno in cerkev. S sondiranjem smo ugotovili posamezne konstrukcijske detajle in na tlaku ene izmed stavb odkrili zoglenele ostanke kulturnih rastlin. Kronologija poselitve se opira na tipokronološko analizo predmetov; prvo zanesljivo poselitev nakazujejo predmeti iz 4. st. in z začetka 5. st., povezujemo jih z opremo vojakov in uradnikov. Največjo poselitev nakazuje veliko število arheoloških predmetov s konca 5. st. in začetka 6. st. Glede na način gradnje stavb v strnjenih nizih in omejen prostor domnevamo, da so večino prepoznanih objektov zgradili v tem obdobju. Posamezne drobne najdbe povezujemo z Germani, dele vojaške opreme oficirjev in poveljnikov ter pečat s portretom Justinijana I. pa z bizantinsko vojsko in upravo.
Atlant je prvi atlasa sveta v slovenskem jeziku. Izhajal je med letoma 1869 in 1877, ko je večina Slovencev živela v Avstro-Ogrski. Prvi atlas sveta Abrahama Orteliusa je izšel leta 1570 in prvi ...avstrijski atlas sveta Franza Johanna Josepha von Reillyja leta 1796. V obeh je ozemlje današnje Slovenije prikazano na več zemljevidih. Atlant je uredil Matej Cigale, ki je opravil pionirsko delo pri slovenjenju zemljepisnih imen in ohranjanju slovenskih eksonimov. V slovenskih zemljepisnih imenih se kažejo takratna razmerja med slovenščino in drugimi jeziki. Atlas je pomemben zaradi uporabe slovenskih zemljepisnih imen na zemljevidih. Vplival je tudi na poznejše atlase sveta, še posebej prve šolske atlase v slovenskem jeziku. Leta 2005 je izšel faksimile Atlanta s spremnimi študijami.
Vrtače so najbolj tipična površinska oblika krasa zmernih geografskih širin. Na podlagi obdelave digitalnega modela višin z orodji GIS smo proučili gostoto vrtač in njihove morfometrične lastnosti ...glede na naklon pobočij. Proučena so bila tri območja s primerljivimi reliefnimi, geološkimi, podnebnimi in hidrološkimi značilnostmi na Hrušici, Snežniku ter Slavniškem pogorju. Ugotovili smo, da se gostota in večina izbranih morfometričnih lastnosti spreminjajo sorazmerno z naklonom površja.
Državni zbor RS je februarja 2021 sprejel novelo zakona, ki določa volilne enote in volilne okraje, uporabljene za državnozborske volitve. Novela minimalno spreminja ureditev, za katero je Ustavno ...sodišče RS leta 2018 ugotovilo, da je neustavna. V raziskavi smo preverili, v kolikšni meri nova ureditev izpolnjuje zakonska merila in odpravlja neustavno stanje. Primerjalna analiza, v katero sta poleg stare in nove ureditve vključena še dva predloga ureditve volilnih okrajev, ki ju je leta 2019 oblikovala strokovna skupina, kaže več pomanjkljivosti nove ureditve. Ta sicer odpravlja problem velikostno najbolj izstopajočih volilnih okrajev, ne rešuje pa problema njihove geografske nezaokroženosti. Posledično se lahko zgodi, da bo nova ureditev znova predmet ustavne presoje.
Zmanjševanje regionalnih razvojnih razlik in uravnotežen razvoj, temelječ na načelih trajnostnega razvoja, sta osrednja cilja regionalne politike v Sloveniji, zato v članku preučujemo uspešnost ...slovenskih regij pri doseganju teh ciljev na socialno-ekonomskem in okoljskem področju po letu 2010. V ta namen so bili preučeni štirje sintezni kazalniki (bruto domači proizvod na prebivalca, ekološki odtis na prebivalca, indeks razvojne ogroženosti in kazalnik trajnostnega regionalnega razvoja) in 32 posameznih ekonomskih, socialnih in okoljskih kazalnikov, ki so vključeni tudi v izračun kazalnika trajnostnega regionalnega razvoja. Večina ekonomskih in socialnih kazalnikov kaže približevanje strateškim razvojnim ciljem, večina okoljskih pa oddaljevanje od njih.
V prispevku analiziramo, kako študenti ekonomskih in poslovnih študijskih programov zaznavajo potencialno korist učenja tujih jezikov, kakšna je njihova nagnjenost k učenju tujih jezikov in kakšne so ...njihove izkušnje, dobre in slabe, pri učenju jezikov. Rezultati, pridobljeni med januarjem in aprilom 2021 v spletni anketi na vzorcu 272 študentov ekonomskih in poslovnih ved Ekonomske fakultete v Ljubljani, kažejo, da ta populacija pogosto zaznava potrebo po znanju tujega jezika. Delovno aktivni, med njimi še posebej zaposleni na delovnih mestih, kjer je potrebna vsaj visokošolska izobrazba, to potrebo zaznavajo bolj od delovno neaktivnih ali zaposlenih na delovnih mestih, kjer ni zahtevana visokošolska izobrazba. Prav tako zaznavanje potrebe po znanju tujega jezika narašča s stopnjo študija. Proučevana populacija učenje jezika v največjem delu vidi kot sredstvo, ki enakomerno prispeva k razvoju osebnosti in večji zaposljivosti, obenem tudi v največjem delu meni, da je študijski program treba sestaviti tako, da bo enakomerno vključeval tako individualne kot skupinske oblike dela.
Barjanski okarček se v Sloveniji edinstveno pojavlja tako na vlažnih (Ljubljansko barje z okolico) kot na suhih traviščih (slovenska Istra, Kras, Goriška brda). Med naravnimi nesrečami, ki ogrožajo ...njegove habitatne krpe, so požari in poplave. Njihovo pogostost pojavljanja v nekdanjih in obstoječih bivališčih barjanskega okarčka smo ugotavljali s χ2-testom. Pokazali smo, da so življenjska okolja na vlažnih traviščih požarno manj ogrožena kot na suhih traviščih. Med slednjimi so najbolj ogrožene habitatne krpe na Krasu in v slovenski Istri. Habitatne krpe barjanskega okarčka so poplavno ogrožene le v slovenski Istri in na Ljubljanskem barju. Glede na stopnjo požarne in poplavne ogroženosti ter razdrobljenosti življenjskih okolij barjanskega okarčka v Sloveniji domnevamo, da lahko tovrstne naravne nesreče povzročijo lokalno izumrtje vrste.
Digitalizacija na podeželju v Sloveniji Barbara Hauptman; Taja Ivanc; Matej Jelovčan ...
Dela (Univerza v Ljubljani. Oddelek za geografijo),
12/2023
60
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Digitalizacija podeželja temelji na vzpostavitvi digitalne infrastrukture in uporabi digitalnih orodij. V tem procesu obstajajo med podeželskimi območji pomembne razlike glede razvojnih korakov (npr. ...časovni, investicijski, prostorski vidik vzpostavitve digitalne infrastrukture in orodij) in se oblikujejo digitalni razkoraki (razlike v razpoložljivosti in dostopnosti digitalne infrastrukture, uporabi digitalnih orodij), kar smo preučevali na območju lokalne akcijske skupine (LAS) Od Pohorja do Bohorja. Za vpogled v pragmatični vidik neposrednega uporabnika digitalne infrastrukture in digitalnih orodij smo izvedli spletni anketi, v katerih se je izkazalo, da lokalni prebivalci digitalizacijo večinoma dojemajo pozitivno kot orodje pri vsakodnevnih opravilih, da pozitivno digitalizacijo dojemajo tudi osnovnošolci, pri čemer se zavedajo tudi negativnih plati. Prostorska analiza obstoječe digitalne infrastrukture je pokazala, da je le-ta v večini občin LAS Od Pohorja do Bohorja pomanjkljiva, redke investicije v digitalno infrastrukturo so pogosto omejene na središča občin. Ker je digitalizacija postala sestavni in nemalokrat tudi ključni del sodobnega življenja in dela, smo s pomočjo kritične samorefleksije intervjuvancev na preučevanem območju prepoznali, da ima vsak posameznik drugačno dojemanje, razumevanje in stopnjo uporabe digitalne infrastrukture in digitalnih orodij. Empirično-konceptualne ugotovitve fokusne skupine nakazujejo neučinkovitost državnih organov pri investicijah v digitalno opremljenost, premalo informacijskih vsebin v predmetniku osnovne šole ter veliko vlogo digitalne infrastrukture in digitalnih orodij pri delu in prostem času.