Protagonisti su teksta “Utjecaj kulture i lokalnih običaja na proces
odgoja i obrazovanja na dalekim otocima svijeta” djeca koja žive na otocima na različitim krajevima svijeta. Učenice i učenici ...koji na njima žive sposobni su, kreativni, puni ideja i energije. Usprkos različitim klimama, kulturi, jeziku, boji kože, vremenskim zonama, čak i biljnom I životinjskom svijetu koji ih okružuje, imaju puno zajedničkog: mladost i odrastanje u okruženju tradicije, obreda i običaja. U članku se analizira utjecaj okoline i nacionalne ili plemenske kulture na obrazovni proces mladih. Jedina je škola za mnoge učenice i učenike iz mjesta spomenutih u članku njihova kuća, u kojoj ostaju zbog lokalnih običaja i religijskih uvjerenja. U nekim su slučajevima razlozi odustajanja od školovanja manjak
financijskih sredstava, potreba za zarađivanjem za život (čak i kod male djece) i život na znatnoj udaljenosti od škole. Obrazovni se process nekad prekida i zbog tinejdžerskih trudnoća, kao i potrebe dječaka za usvajanjem vještina nužnih za plemensku inicijaciju.
Članak istražuje ulogu crkvenog vodstva u izgradnji otpornosti. Rad polazi od suvremenog okvira koji se definira kao nestabilan, nesiguran, kompleksan i dvosmislen; i koji je obilježen kao krhak, ...anksiozan, nelinearan i nejasan. Crkva odgovora na duhovnu i kulturnu krizu individualizma tako što pruža osjećaj zajedništva, podrške, pripadnosti i formacije, posebno u vrlinama. Crkveno vodstvo može poticati osobnu otpornost usmjeravajući pojedince u tumačenju stvarnosti, razvijanju samosvijesti i promicanju osjećaja odgovornosti. Mapiranje dostupnih resursa, kategoriziranih kao vještine, podrška, strategije i mudrost (4S’s - skills, supports, strategies, sagacity), učinkovita je metoda. Također, prakticiranje vrlina, kako ih zagovara Crkva, igra ključnu ulogu u izgradnji otpornosti. Rutine učenja, koje nalikuju vrlinama zbog svoje usmjerenosti prema znatiželji, stalne prirode, društvenog porijekla, kontekstualne fleksibilnosti, usmjerenosti na djelovanje i predanosti napretku, osnažuju pojedince za cjeloživotno učenje, promovirajući rast i otpornost. Pristup Crkve zagovara personalizam, ističući jedinstvenu, racionalnu i osobnu prirodu ljudskih bića te priznajući prirodno dostojanstvo svakog pojedinca. Pristup otpornosti usmjeren na osobu je teleološki, temeljen na vrijednostima, integrativan, suradnički i responzivan. Refleksija i procjena ključni su za intelektualni razvoj i kontinuirano učenje. Isto tako, personalistička otpornost priznaje važnost razvijanja odnosa i podrške zajednice. Crkva može poticati osobnu
otpornost time što unaprjeđuje vlastitu organizacijsku otpornost, što uključuje prioritiziranje pouzdanosti procesa i promicanje kulture učenja, prilagodbe i proaktivnosti. Time se gradi povjerenje i osjećaj zajedništva, što doprinosi osobnoj otpornosti članova Crkve.
Cilj ovoga rada ispitati je i prikazati obilježja glazbenoobrazovnog sustava u Hrvatskoj, s posebnim osvrtom na osnovnoškolsku razinu. U teorijskom je dijelu rada glazbeno obrazovanje analizirano iz ...kurikulumske perspektive, komparacijom obilježja različitih kurikulumskih teorija i ideologija te koncepata, tipova i vrsta kurikuluma. Na temelju postojećih podataka, uspoređeni su glazbenoobrazovni sustavi u Hrvatskoj i pojedinim europskim državama.
U empirijskom su dijelu, provedbom anketnog upitnika, ispitani stavovi učitelja/nastavnika glazbenih škola i studenata glazbe o obilježjima osnovnog glazbenog obrazovanja u Hrvatskoj. Dobiveni podatci rezultirali su preispitivanjem svrhe i uloge osnovnih glazbenih škola, prijedlozima za sadržajne i organizacijske promjene u sustavu prema europskim primjerima dobre praksei naposljetku, smjernicama za oblikovanje kurikuluma osnovnog glazbenogobrazovanja prema znanstveno utvrđenim načelima.
POJAM OBRAZOVANJA Žitinski, Maja
Metodički ogledi,
09/2005, Letnik:
12, Številka:
1
Conference Proceeding
Recenzirano
Odprti dostop
Pojam obrazovanja podrazumijeva neki standard ili normu koja će obrazovanju dati svrhu. Vrijednosni sudovi su u obrazovanju konstitutivni. Većina rasprava o ciljevima obrazovanja se odnosi na razliku ...među pojmovima “educere” (izvoditi), i “educare” (uvježbavati). Izvoditi, potražuje odnos prema studentu kao osobi, pri čemu se smatra kako postati obrazovan znači naučiti biti osoba. Uvježbavanje ili izobrazba na studenta gleda kao na objekt koji se treba približiti stereotipu. Za razliku od obrazovanja, izobrazba nije logički povezana s moralnim vrijednostima. Referat preispituje raznovrsne procedure koje vode prema unutarnjoj vrijednosti samoga znanja. Ukoliko su u obrazovnoj proceduri autoriteti najvažniji, onda će studenti morati prihvaćati one zaključke koje će im autoritet nametnuti i onda kad po naravi stvari takvi zaključci nisu opravdani. Obrazovanje ne odražava samo one promjene koje su se u društvu već dogodile, ono treba zauzeti aktivnu ulogu u pronalaženju pravaca društevenih promjena. Zbog toga, indoktrinaciju i ostale racionalizacije treba smatrati nemoralnim načinom odnosa prema studentima.
Što su kompetencije? Brojne su definicije kompetencija, ali nijedna nije dovoljno jednostavna, a ujedno kompleksna. Autor u ovome radu iznosi jednostavnu, ali neospornu definiciju: kompetencija je ...sposobnost na djelu. Uz to nudi model „Dvadeset osam kompetencija za 21. stoljeće” i konstatira kako je nevjerojatno da današnje školstvo podržava samo jednu od dvadeset osam kompetencija, a to je pamćenje, odabir informacija koje je nužno zapamtiti. To je po Bloomovoj taksonomiji na najnižoj razini kognitivnog funkcioniranja ličnosti. U radu je dana i kritika modela „Osam ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje” Europskog parlamenta. Uz vlastiti model „Dvadeset osam kompetencija za 21. stoljeće” autor daje futurologijsku projekciju kognitivnih (evolucijski self-menadžment), emocionalnih (emocionalni self-menadžment), socijalnih (simedonijske kompetencije) i radno-akcijske kompetencije (humano-strojne kompetencije). Radi se o novom pogledu na kompetencije koji će budućnost bezrezervno potvrditi ili opovrgnuti. U učećoj civilizaciji 21 stoljeća znati učiti lako i sa zadovoljstvom predstavlja ključ slobode pojedinca. Čitava Europa i svijet zagovara cjeloživotno učenje (Life-long learning), a nemoguće je da neko uči cijelog života ako prethodno nije naučio učiti i ako nije zavolio učenje. Dakle, preskočena su prva dva koraka, a želimo ostvariti treći – to je isto kao graditi krov, a nemati temelj i zidove kuće.
U današnje je vrijeme način obrazovanja pod utjecajem elemenata e-učenja pri čemu je naglasak više na stjecanju vještina i razumijevanju postojećeg sadržaja nego stjecanju stvarnoga znanja. U članku ...je analizirano trenutno stanje razvoja e-učenja na području električnih pogona i učinske elektronike. Obrazovanje zasnovano na rješavanju specifičnih i projektno orijentiranih zadataka ključni su elementi suvremenog obrazovanja. Oni osiguravaju studentima dobra znanja u pojedinim tehničkim područjima, dok je integracija tih područja u stvaranju cjelovitog znanja i vještina znatno složeniji zadatak. Integracija pojedinih područja i pronalaženje reprezentativnih primjera kao i metoda učenja prikazana je na primjeru električnog pogona hibridnog automobila. U članku se analiziraju rezultati postignuti u razvoju multimedijski zasnovanih alata e-učenja u području električnih pogona i učinske elektronike kao i učenja na daljinu te virtualnih laboratorija. Na kraju su navedeni prijedlozi za unaprjeđenje i razvoj novih alata u okviru e-učenja.
Sve veća primjena multimedijalne web edukacije (MWE) kod učenja na daljinu, stavlja u prvi plan pitanja koja se odnose na odabir prikladnih metoda za oblikovanje ovakve vrste učenja. U radu se ...predlaže jedan mogući model oblikovanja interaktivne multimedijske web edukacije (IMWE), koji se komparira s klasičnim oblikom poučavanja metodom licem u lice (F2F).
Predloženi model (IMWE) utemeljen je na: iskustvima hrvatske nastavne prakse zasnovane na kognitivističkom i konstruktivističkom pristupu, Merrillovim osnovnim principima instrukcijskog dizajna, Gagneovim preporukama za aktiviranja internih procesa učenja, Meyerovim načelima oblikovanja multimedije te Hortonovim modelima strukturiranja web obrazovnog sadržaja.
U zaključku rada pokazano je da IMWE nastava daje iste ili bolje rezultate u učenju u odnosu na tradicionalne F2F nastave, što je potvrđeno i eksperimentalno kroz istraživanje provedeno sa stotinjak studenata Tehničkog veleučilišta u Zagrebu.
Svrha je ovog rada promišljati o profesionalnom razvoju učitelja
unutar konstruktivističkog okvira. Rad doprinosi razumijevanju konstruktivističke
prirode procesa učenja koji imaju važne implikacije ...na
učitelje i njihovo razumijevanje učinkovitog načina učenja njihovih
učenika. Usmjeren je najutjecajnijijm teorijama učenja i konstruktivističkom
pogledu na učenje te raspravlja o temeljima na kojima je
postavljena konstruktivistička teorija učenja. Na taj način konstruktivizam
sugerira da učitelji osmišljavaju nastavnu praksu kroz stalnu
interakciju između onoga što već znaju i vjeruju te onoga što doživljavaju,
konstruirajući znanje u interakciji s okolinom, pri čemu se mijenjaju
i učitelji i okolina. Drugim riječima, učitelji aktivno grade znanje
kroz interakcije u okruženju kao pojedinci i kao članovi grupa ili
zajednica. Po sličnom principu potiču i učenike na aktivno i neovisno
upravljanje svojim učenjem i obrazovanjem. Razumijevanje načina
na koji učitelji uče ključno je za suštinsko i kontinuirano usavršavanje
nastave u školama kao i unaprjeđenje rezultata učenja učenika. Rad
naglašava pedagoške ciljeve konstruktivističkoga učenja i načela pedagoškog
konstruktivizma koji obilježavaju konstruktivističku nastavu i
čine ju dinamičnim procesom, ali i stvaraju učinkovito okruženje za
profesionalno učenje i profesionalni razvoj učitelja. Osim toga, objašnjava
načela učinkovitog podučavanja i učenja te elemente konstruktivističkog
obrazovanja učitelja, a time i obilježja konstruktivističkog
pristupa profesionalnom razvoju učitelja.
Učitelji se mogu motivirati da povećavaju kvalitetu poučavanja biologije (i ostalih predmeta) što podrazumijeva aktivno uključivanje učenika u nastavni proces i usvajanje znanja na višim razinama. ...Njihova dobra iskustva mogla bi ohrabriti veći broj učitelja da se odluče na ovakve oblike suradnje i tako kontinuirano unaprjeđuju nastavu, ali i cjelokupno školsko ozračje jer se razvijaju kvalitetniji suradnički odnosi među učiteljima različitih predmeta. Učitelji su ohrabreni pokazati svoj rad ostalim kolegama.
Većina učenika prihvaća aktivne metode učenja. Osim toga, učenici se osposobljavaju za samoobrazovanje i samovrednovanje iz čega proizlazi i njihovo veće zadovoljstvo u učenju.
Suradnja među učiteljima različitih predmeta unaprjeđuje suradnju među savjetnicima za različita područja.
Poslovice nisu jezični fenomeni koji izumiru (usp. Burger 2015: 122), o čemu svjedoče i novija istraživanja o upotrebi poslovica. Matulina (2012) je pokazala da se danas poslovice često koriste u ...tiskanim medijima, a Mokienko (2012) je prikazao njihovu uporabu u reklamama. Budući da se poslovice koriste u svakodnevnoj komunikaciji, one bi također trebale imati svoje mjesto u učenju stranih jezika. Kod učenja stranih jezika udžbenici su jedan od najvažnijih materijala, te bi zbog toga trebali sadržavati poslovice. Novija istraživanja o položaju poslovica u udžbenicima za njemački kao strani jezik (usp. Matulina i Ćoralić 2007; Jazbec i Enčeva 2013) pokazala su da je njihova učestalost pojavljivanja veoma niska i da su uz to neprimjereno didaktički pripremljena. U ovome članku istražuju se poslovice u hrvatskim udžbenicima za njemački kao strani jezik prema sljedećim kriterijima: učestalost pojavljivanja, odabir poslovice, struktura poslovica, uporaba metalingvističkih sredstava, tekstualno označavanje poslovica, lokalizacija poslovica, poslovice u različitim tipovima teksta, funkcija poslovica u tekstu, interlingvistički prikaz i didaktička obrada poslovica. Cilj je prikazati status poslovica u hrvatskim udžbenicima za njemački kao strani jezik.