U Republici Hrvatskoj kao zemlji koja je u nedavnoj prošlosti imala iskustvo prelaska iz totalitarnoga režima u demokraciju, pretrpjela rat i poraće, privatizaciju, osiromašenje znatnoga udjela svoga ...stanovništva te ulazak u Europsku uniju pitanje nacionalnih vrednota trebalo bi biti ključno pitanje političkih, ali i intelektualnih elita jer samo čuvajući svoje vrednote hrvatski narod može očuvati svoju prepoznatljivost i identitet. Problem koji se može uočiti na svim razinama u hrvatskome društvu bijeg je od tradicionalnih vrednota koje se sve češće smatraju konzervativnima, pa čak i zaostalima. Iste te vrednote, ponekad i da bismo se više svidjeli drugima, zamjenjujemo modernističkim i postmodernističkim vrednotama koje nam se prikazuju poželjnijima i prihvatljivijima u odnosu na naše tradicionalne vrednote koje se čuvaju naraštajima. Ovaj rad naslanja se na rezultate Europske studije vrednota iz 2008. godine koji pokazuju modernizaciju hrvatskoga društva, ali i važnost tradicionalnih vrednota kao što su brak, obitelj, djeca, religioznost, a prikazani su u knjizi Vrednote u Hrvatskoj i Europi: komparativna analiza.
Unatoč činjenici da je ravnopravnost spolova jedna od najviših vrednota hrvatskog ustavnog poretka, koje kao takve predstavljaju kriterij za tumačenje Ustava Republike Hrvatske, stupanj postignute ...egalitarnosti još uvijek nije zadovoljavajući. Stoga je fokus rada na normativnom okviru za ravnopravnost spolova kroz podrobnu analizu relevantnih ustavnih i zakonskih odredbi, pri čemu se osobita pozornost posvećuje jurisprudenciji Ustavnog suda Republike Hrvatske. U radu se ukazuje i na probleme implementacije načela ravnopravnosti spolova u praksi, poglavito na tržištu rada u segmentu plaća, te na potrebu za određenim rješenjima de lege lata i de lege ferenda.
Spremembe v ekonomiji nimajo več neposrednega vpliva na stopnjo družbene integracije. Ena temeljnih značilnosti družb visoke moderne je prav množenje temeljnih razvojnih dejavnikov. Z vidika ...družbenega in v precejšnji meri tudi prostorskega planiranja ta sprememba pomeni, da razvoja ni več mogoče pojasnjevati monokavzalno. Prikazu »postmodernega premika« v sodobnih družbah sledi prikaz položaja Slovenije, pri tem pa sta izpostavljena pomen podeželja in izhodišča projektov razvoja in prenove vasi
Pri načrtovanju prenove prehodnega, podeželskega prostora, v katerem se procesi prestrukturiranja kmetijstva prepletajo z urbanimi procesi, so ključne opredelitve o tem, kje zaradi prestrukturiranja ...kmetijstva in menjave rab se pojavljajo degradacija in kje je primernejša bodisi urbanizacija bodisi renaturacija tega prostora. Pri teh opredelitvah je treba upoštevati stališča in cilje uporabnikov prostora, ki pa jih je težko pridobiti v obliki, v kakršni jih lahko neposredno vključimo v standardni racionalni postopek prostorskega načrtovanja. Postopek, predstavljen v prispevku, omogoča zajeti to vednost in jo transparentno vključiti v prostorske načrte za razvoj kraja. Tako lahko identificiramo interesne skupine, njihova stališča, potencialne konflikte v vrednostnih izhodiščih ter preverimo konfliktosti oziroma uskladljivosti teh izhodišč v prostoru.
Rad se jednim dijelom temelji na rezultatima triju empirijskih istraživanja koja su u sklopu međunarodnoga istraživačkog projekta European Values Study u Hrvatskoj provedena 1999., 2008. i 2017. ...godine, a drugim dijelom na rezultatima toga istraživanja za 2017. godinu. Prvotni cilj rada je prezentacija i analiza rezultata o važnosti braka i obitelji u hrvatskom društvu nastalih temeljem navedenih triju empirijskih istraživanja. Teza od koje polazimo u radu jest da u hrvatskom društvu u navedenom razdoblju od 1999. do 2017. godine, uz određene promjene – koje su vidljive u posljednjih dvadesetak godina općenito te između istraživačkih valova pojedinačno ‒ prevladava stabilno visoka važnost braka i obitelji. U radu su postavljene i tri radne hipoteze koje tematiziraju povezanost stavova o braku i obitelji s određenim sociodemografskim karakteristikama ispitanika, njihovom religioznošću i stavovima o ulogama žena i muškaraca. Naime, pretpostavljeno je da će ispitanici starije životne dobi, s nižim stupnjem obrazovanja, iz manjih naselja, s višim stupnjem religioznosti i skloniji tradicionalnoj podjeli uloga između žena i muškaraca biti skloniji smatrati da brak i obitelj čine smisao i sreću u životu. Dobiveni rezultati potvrđuju postavljene hipoteze. Na temelju triju posljednjih istraživačkih EVS valova dolazi se do spoznaje da je klasično poimanje i življenje braka i obitelji dvoje ljudi (žena i muž) i cjelovite obitelji (otac i majka i dijete) u Hrvatskoj još uvijek u visokom stupnju dominantan, odnosno prevladavajući bračni i obiteljski model. Ali istodobno, osobito u posljednjih dvadesetak godina, javljaju se »alternative« braku i obitelji. Tako su u porastu razvodi ili rastave, kohabitacija te rađanje djece izvan ratificiranog braka. Jednako tako raste broj građana koji u visokom postotku ženi odobravaju samohrano majčinstvo, a raste i postotak onih koji majčinstvo kao takvo ne smatraju ključnim dijelom identiteta žene. Jednom riječju, (ne)prihvaćanje pojedinih vrednota postavlja političarima, državnim institucijama, Katoličkoj crkvi, medijima, zapravo svim hrvatskim građanima tolika urgentna pitanja, koja traže kratkoročna i dugoročna rješenja.
Rimski je odgoj od početaka bio povezan sa svakodnevnim i praktičnim životom. Razdoblje relativno autohtonoga rimskoga odgoja prestaje sve većim utjecajem grčke kulture, a iduća stepenica razvoja ...nastupa transformacijom Republike u Carstvo. Razvidna je i povezanost rimske književnosti i odgoja. Rimski su pisci nastojali pisati s ciljem da istovremeno zabave, ali i pouče čitatelja, u čemu je najuspješniji bio Vergilije. U ovom ćemo radu pružiti pregled povijesti i razdoblja rimskoga odgoja, počevši od prikaza načina na koji su stari Rimljani odgajali i vrednota koje su odgojem promicali.
Moralno-etička i socijalna važnost Dekaloga za današnje je vrijeme – ako se promatra pod vidom velikih pitanja i problema pred kojima se život suvremenoga čovjeka i kršćanina nalaze – više nego ...impresivna. U središtu prve točke rada je Dekalog, koji predstavlja izvrsnu podlogu za raspravu o određenim i danas aktualnim pitanjima kao što su: odnos prema Bogu u javnomu životu, vrednovanje nedjelje i dana odmora, odnos roditelja i djece, briga za starije, čuvanje ljudskoga života od trenutka začeća do prirodne smrti, zaštita ljudskog digniteta i blagostanja bližnjega, socijalno pitanje u poslovanju i gospodarskom životu, zaštita ljudskih i duhovnih vrijednosti u materijaliziranom svijetu, kvaliteta života uopće. U drugoj točki rada nastoji se aktualizirati i produbiti značenje Dekaloga za današnje vrijeme i društveni život, pri čemu se u središte stavlja deveta zapovijed: „Ne poželi tuđeg ženidbenog druga.” Iako se ova zapovijed najviše povezuje sa šestom zapovijedi, ona je na više načina povezana i s drugim zapovijedima. Stoga se u odnosu na specifičnost sadržaja i njegove inspiracije za današnje vrijeme u prvi plan stavlja tema žene u crkvenom i teološkom učenju, odnosno dobro žene, u čijem temelju je poziv na produbljenje odnosa muškarca i žene.
U članku se prikazuju zajednička obilježja europske mladeži u dobi između 15 i 29 godina na temelju odgovora što su ih mladi dali u istraživanju o vrednotama provedenom metodom ispitivanja u 13 ...različitih europskih zemalja. Radi boljeg razumijevanja, ukazuje se na suvremeno stanje u Europi koja se može opisati kao stvarnost u izgradnji. Na početku prikaza mladih Europljana daju se podaci o tome koliko je ispitanika oženjeno/udano, koliko ih živi zajedno u paru, a koliko ih je neoženjeno/neudano. Mladi ispitanici diljem Europe u velikom postotku potvrđuju da su im četiri najvažnije vrednote obitelj, prijatelji, zaposlenje i slobodno vrijeme. U članku se nadalje ukratko prikazuje što mladi Europljani misle o religiji i koliko povjerenja imaju u institucije. Zatim se razmatra kako, zašto, koliko dugo i s kojom se svrhom udružuju, te kakva je njihova veza s vlastitom obitelji. Na kraju se prikazuje mišljenje i odnos mladih prema politici i odgoju.
U članku se govori o temeljnim čovjekovim vrednotama u Hrvatskoj, ali i u komparaciji s Europom. Pobliže se obrađuju vrednote: brak, obitelj, demokracija, povjerenje, solidarnost, poštivanje ...autoriteta, prirodni stil života, novac i materijalno posjedovanje, pripadnost dobrovoljnim organizacijama, rad, odgovornost...
Autor se referira na »Europsko istraživanje vrednota« provedeno i u Hrvatskoj i pokazuje kako su Hrvati i Europljani u pojedinim vrednotama slični, ali postoje i razlike. Odgoj za vrednote počinje već u obitelji, nastavlja se u školi i Crkvi. Ali i druge važne ustanove u društvu, prije svega sredstva javnog priopćavanja, trebaju pozitivno sudjelovati u prezentaciji i posredovanju određenih vrednota. Raskorak između deklarativnog i stvarno življenog u vrijednosnoj orijentaciji proizlazi iz načina života i krhkosti čovjeka. Promicanje temeljnih i specifičnih konfesionalnih vrednota nije restauracija prošlosti već siguran put u budućnost.
Ovaj rad konceptualno-teorijske naravi prikazuje društveno-kontekstualne odrednice osobnih i društvenih dimenzija kršćanskih vrednota. Usmjeravajući se na „skidanje“ ideološkog okvira u strukturi ...osobnih i društvenih dimenzija kršćanskih vrednota i odbacivanja ideologijskog koncepta suvremene moderne, ovaj rad raspravlja o povijesnim i društvenim promjenama. Navedeni pristup osobnim i društvenim dimenzijama kršćanskih vrednota na osobnoj razini i na razini skupine sve više zadovoljava i osobne potrebe za poštivanjem ljudskog dostojanstva i šire društvene interese i zahtjeve za općim dobrom. Naime, vrednote su osmišljenje u sebi samima te kao takve tvore svrhu i motiv ljudskog djelovanja kroz dimenziju transcendiranja postojećeg i projekciju oslobađanja od zavisnosti i potčinjenosti čovjeka, što dovodi do univerzalnih vrijednosti. Univerzalne vrijednosti doživljavaju najveći trijumf u personalistički strukturiranim i usmjerenim osobnim i društvenim dimenzijama kršćanskih vrednota – u čijem je središtu osoba – što je sve više vrelo i utok užurbanih promjena i društveno-povijesnih silnica iz koje se isijavaju nove ideje. Navedeno, dakle, podrazumijeva kritičko preispitivanje subjektivne i intersubjektivne krize, koja se pojavljuje u masovnim razmjerima u društvu. Time osobne i društvene dimenzije kršćanskih vrednota promatramo u njihovoj interiorizaciji, a one u navedenom procesu pokazuju da kršćanske vrednote i nisu identitetska kategorija. Kako bi se bolje razumjelo društveno-kontekstualne odrednice osobnih i društvenih dimenzija kršćanskih vrednota, u ovom se radu posebno orijentiramo na razumijevanje društvenog i kulturnog identiteta posebno zato što „izvorni“ cilj/smisao autentičnog odgoja za kršćanske vrednote ima na umu da upravo ta kategorija posjeduje vrlo važan utjecaj na motivacije i djelovanja u osobnim i društvenim dimenzijama kršćanskih vrednota – što je osobito naglašavala interakcionistička sociološka teorija.