U prilogu se donosi pregled najvažnijih društvenih i političkih okolnosti kroz koje je prolazio hrvatski narod tijekom 20. stoljeća, a zajedno s njim i časopis Život, odnosno Obnovljeni Život. O ...značenju i sadržajima toga časopisa ovdje se ne govori, ali je on i njegova stota obljetnica sastavni dio hrvatske povijesti. Zato su istaknuti u naslovu i njima u čast posvećen je ovaj rad. U ovom radu riječ je o odabiru niza društvenih i političkih okolnosti koje su uzrokovane teškim političkim nepravdama od strane vladajućih režima i struktura moći u kojima se hrvatski narod našao, i to ne svojom voljom. Njihova je bit teško ograničavanje ljudskih prava i sloboda. I u takvim okolnostima hrvatski je narod u osloncu na svoje trajne povijesne i kulturne vrijednosti, među kojima su i katolička vjera i Sveta Stolica, tražio izlaz, koji je, zahvaljujući i promjenama u svijetu, u čijem je žarištu i Drugi vatikanski sabor, i pronalazio. Od tada, i nakon pada Berlinskoga zida, promjene su bile neizbježne. Nažalost, zbog velikosrpske agresije primoran je zakonito se braniti i uz Božju pomoć izvojevati zasluženu pobjedu u Domovinskom ratu (1991.–1995.), te međunarodno priznanje svoje suverenosti i vlastite države — Republike Hrvatske (1992.). Potom i ulazak u NATO i Europsku uniju, u kojoj danas uživa zasluženi ugled. Veliku potporu u tome pružala mu je Sveta Stolica, i osobno sveti otac Ivan Pavao II.
Hrvatski povjesničari stoje čvrsto uz temeljna načela demokracije i dosadašnjeg
međunarodnog poretka te poštuju pravo svake države na slobodu i neovisan put u osiguranju
interesa svojih stanovnika.
...Solidarni s Ukrajincima i Ukrajinom!
Premda su djeca najčešće žrtve ugriza pasa, i dalje nisu sasvim jasni uzroci koji dovode do ugriza. Primjenom retrospektivnog upitnika i upitnika o samoprijavljivanju žrtava istraženi su čimbenici ...rizika za ugrize pasa koji se događaju u mlađe i starije djece u Sloveniji. Rezultati su pokazali da su mlađa djeca češće ugrizena na mjestima koja nisu javna, izvan kuće ili u kući, u odsutnosti vlasnika psa. Djeca su pristupila psu i imala interakciju sa psom kojega su poznavali, koji je već bio agresivan i u kojega je prije ugriza zapažena napetost ili agresivno ponašanje. Ugrizi u starije djece većinom su se dogodili vani, na javnom mjestu, dok vlasnik nije bio uz psa. Ugrizi su se dogodili tako da im je nepoznati pas prišao dok su trčali, ili su ušli u osobni prostor psa, ili ugriz nije bio isprovociran. Pas je već bio agresivan, a prije ugriza žrtve nisu imale interakciju sa psom niti su pokušale ostvariti kontakt s njim. Rezultati ovog istraživanja upućuju na to da bi čimbenici rizika za ugrize pasa koji se događaju u djece mogli biti povezani s dobi, na što bi trebalo obratiti pažnju u budućim istraživanjima.
Cilj ovog istraživanja bio je ispitati karakteristike i prediktore agresivnog ponašanja
u djece s poremećajima iz autističnog spektra (ASD), kao i utvrditi prisutnost agresivnog
ponašanja u djece s ...ASD-om. Uzorak je uključivao 43 sudionika s dijagnozom ASD-a. Korišteni
instrument bio je Behavior Problems Inventory – BPI-01 (Rojahn i dr., 2002), subskala
agresivnosti. Rezultati istraživanja pokazali su da djeca s ASD-om iz našeg uzorka iskazuju
niske stope agresivnog ponašanja. Među sudionicima koji ipak iskazuju agresiju prema drugima,
najzastupljeniji oblici agresije bili su verbalna agresija, hvatanje i čupanje drugih, okrutnost i
uništavanje imovine. Spol i vrsta škole koju su polaznici pohađali nisu bili prediktori agresivnog
ponašanja, dok se agresivno ponašanje može predvidjeti djetetovom funkcionalnom razinom, pri
čemu ispitanici s niskofunkcionalnim ASD-om pokazuju više agresivnih ponašanja u usporedbi s
ispitanicima s visokofunkcionalnim ASD-om. Također, agresivno ponašanje može se predvidjeti
prema dobi, pri čemu je porast kronološke dobi u negativnoj korelaciji s agresivnošću. Ključno
je da se defektolozi bave agresivnim ponašanjem koje pokazuju djeca s ASD-om od najranije
dobi. Iako je važno poznavati topografije agresije u djece s ASD-om, koje su prikazane u našem
istraživanju, važnije je ispitati najčešće funkcije agresije, odnosno razloge zašto se djeca s ASDom
ovako ponašaju.
Cilj/svrha: Nalazimo se u svijetu gdje ljudi često nailaze na prepreke u razumijevanju drugih osoba. Zbog toga je vrlo važan osjećaj empatije prema onome što netko doživljava jer se na empatiju gleda ...kao na nešto pozitivno. Agresija nam je pomagala u doba špiljskog čovjeka kada smo se morali boriti kako bismo preživjeli, međutim, danas nam prijeti uništavanjem čovječanstva. Cilj istraživanja bio je dokazati povezanost agresivnog ponašanja s oboljelima od PTSP-a.
Razumijemo li kako se pojedinac osjeća, onda možemo razumjeti i njegovo ponašanje u određenoj situaciji. Odnos s pacijentom potrebno je graditi na međusobnom poštivanju i uvažavanju te na taj način pokušati podići razinu kvalitete sestrinske skrbi.
Materijal i metode: Istraživanje je provedeno u OŽB-u Vinkovci na psihijatrijskom odjelu. Uzorak se sastojao od 30 ispitanika koji imaju verificiranu dijagnozu PTSP-a na psihijatriji i 30 ispitanika koji su dokazano bez PTSP-a i koji nikada nisu liječeni na psihijatriji. Upitnik je konstruiran samo za potrebe ovog istraživanja.
Sastoji se od 29 pitanja s ponuđenim odgovorima. Pri izradi upitnika
korištena su pitanja freiburškog inventara ličnosti da se utvrdi stupanj agresivnosti.
Rezultati: Temeljem analize dobivenih rezultata vidljivo je da su ispitanici iz K-grupe I E-grupe približno iste starosti. Ispitanici s PTSP-om imaju veću stopu razvoda od E-grupe. Značajna je razlika i u radnom statusu ispitanika. K-grupa ima veću stopu nezaposlenosti od E-grupe. Histogramski prikaz vrijednostiStanine ispitanika pokazuje da je razina agresivnosti viša kod ispitanika s PTSP-om.
Izračun X2p<0,000 pokazuje postojanje statistički značajne razlike.
Zaključak: Dobivenim rezultatima utvrđeno je da su ispitanici s PTSP-om značajnije agresivniji, češće konzumiraju alkohol i pate od nesanice. Zbog toga postaju verbalno i fizički agresivniji, reagiraju impulzivno i dolaze u sukob s okolinom.
The City of Vukovar has, due to Serbian aggression during many months of attacks and siege and throughout the six-year period of occupation, suffered greatly regarding both human losses and material ...damages in all spheres of its citizens’ economic and social lives. The numerous and complex effects of the war represent an extremely negative determinant of postwar (peaceful) reconstruction and revitalisation of the demographic, social and economic picture of Vukovar. Thousands of people killed, some twenty thousand displaced persons and ten billion kuna worth of war damages in housing units, economic, communal and transport infrastructure – are only rough numerical indicators of the size and structure of the consequences caused by Serbian military aggression against Vukovar. Despite the aftermath of war, all the casualties and destruction, the City of Vukovar has managed to retain most of its transport and geographic features based on which, if given the right strategy of social, economic and spatial development, the city and its surroundings could prosper.
Cilj istraživanja bio je utvrditi postoji li povezanost između agresivnosti i crta ličnosti kod
tri skupine osoba: pravomoćno osuđenih za najteža kaznena djela iz područja nasilničkog
kriminaliteta ...(ubojstva, silovanja i sl., tj. NK), pravomoćno osuđenih za nenasilna kaznena djela
(pronevjere, krivotvorenje isprava i sl., tj. NNK) te odgovarajuće skupine osoba iz opće populacije
koje nisu osuđivane (NO). Ispitane su tri dobno ujednačene grupe muških sudionika: NK (N=138),
NNK (N=149) te NO (N=147). Primijenjena su tri mjerna instrumenta: International Personality
Item Pool (IPIP50), upitnik agresivnosti Bussa i Perryja te upitnik agresivnosti A-87. Rezultati
kanoničke korelacijske analize pokazuju statistički značajnu povezanost između crta ličnosti i
agresivnosti osoba koje pripadaju dvjema grupama sudionika koji su počinitelji kaznenih djela
(NK i NNK), ali ne i kod neosuđivanih ispitanika. U obje skupine osuđenih ispitanika najviše
korelacije s kanoničkim faktorom od crta ličnosti imaju savjesnost i emocionalna stabilnost, a
u skupini osuđenih za nasilnička djela visoki koeficijent korelacije s kanoničkim faktorom ima
i ugodnost. Sve varijable agresivnosti imaju visoke korelacije s kanoničkim faktorom, kod oba
korištena upitnika te u obje skupine osuđenih ispitanika. Rezultati istraživanja mogu poslužiti
u smjeru modeliranja mjera prevencije, ponajprije sa svrhom sprečavanja pojave nasilničkog i
nenasilničkog kriminaliteta.
Glavni je cilj ovoga istraživanja ispitati povezanost učestalosti korištenja medija i agresivnoga ponašanja adolescenata te posredujuću ulogu utjecaja vršnjaka u navedenom odnosu. Istraživanje je ...provedeno na 318 učenika riječkih osnovnih škola prosječne dobi 12,67 godina, pri čemu je bilo 166 adolescentica i 145 adolescenata. Nakon popunjavanja pitanja vezanih uz demografske podatke, sudionici su ispunjavali upitnik o agresivnom ponašanju, upitnik o učestalosti korištenja medija, odnosa s vršnjacima te na kraju preferencije medijskih sadržaja. Dobiveni rezultati pokazuju da je učestalost korištenja medija značajan pozitivan prediktor fizičke agresije kod adolescenata te da podložnost pritisku vršnjaka ima posredujuću ulogu u odnosu između medija i fizičke agresije. Rezultati su komentirani u kontekstu nalaza prethodnih istraživanja i teorija vezanih za ispitivanje medija i agresije.