Tema rada je analiza sadržaja dokumenata uz koje se veže proces pristupanja
Bosne i Hercegovine Europskoj uniji u razdoblju od 20 godina, od 1998. do 2018. godine.
Traži se odgovor na dva osnovna ...pitanja: 1. jesu li Europska unija i Bosna i Hercegovina
prepoznale i, ako jesu, u kojoj mjeri specifičnosti državno-pravnog uređenja BiH u vezi s
ulogom kantona kao razine vlasti u procesu europskih integracija te 2. na koji su način
Hrvati BiH, kao jedan od tri konstitutivna naroda države BiH, bili uključeni u proces integriranja
BiH u EU.
S obzirom na velik broj dokumenata koji se bave tim pitanjem, što od tijela države Bosne
i Hercegovine, što od Europske unije, urađena je klasifikacija najznačajnijih pravnih dokumenata
za ovu temu znanstvenog istraživanja i izravno je analizirano 18 najznačajnijih
dokumenata. Posredno, razumljivo, mnogo više.
Rad ima dva dijela, podijeljena kronološki i sadržajno.
Popisujući gradivo fonda obitelji Oršić (HR HDA 749 Obitelji Oršić i Claudius) naišao sam na nekoliko spisa koje ne treba čitati između redaka da bi se dobila jasna slika ljudi i događaja koje ...spominju. Među te spise prvenstveno spada isprava Čazmanskog kaptola iz 1659. godine koja sadrži iskaze svjedoka o ubojstvu barunice Katarine Keglević koju je dao ubiti njen muž, knez Franjo Petričević. U ovom ću članku donošenjem teksta tih iskaza svjedoka u izvornom obliku, i u hrvatskom prijevodu, pokušati ukazati na njihovu vrijednost.
Irska folklorna zbirka nacionalni je društveni arhiv i važna je središnja točka koja je imala stabilizirajući utjecaj na razvoj irskog kolektivnog identiteta nakon osnutka Irske slobodne države 1922. ...godine. Ovaj povijesni model prilagođen je i izmijenjen kako bi ispunio sličnu zadaću u nastajanju kolektivnog identiteta Južnog Tirola u sjevernoj Italiji, gdje je izazovno manjinsko pitanje pacificirano dalekosežnim ustupcima i regionalnom političkom i kulturnom autonomijom. Prilog ističe da uspostavljanje društvenog arhiva na ovom području spornih sjećanja i oprečnih tumačenja povijesti 20. stoljeća povjesničaru postavlja brojne izazove, od poštivanja individualnih sjećanja do usvajanja međunarodno prihvaćenih interpretacija fašističke prošlosti u Njemačkoj i Italiji. Zaključuje se da bi, unatoč tim izazovima, društveni arhiv mogao biti odgovarajući instrument za poticanje pomirenja i međusobnog razumijevanja.
Katolička Crkva u prošlom je stoljeću, posebice od II. vatikanskog sabora, sve više propitivala društvenu važnost, narav i svrhu sredstava društvenoga priopćavanja (javnih medija). Ovaj rad propituje ...što o sredstvima javnoga priopćavanja pod vidikom njihove uloge u promicanju općega dobra izriču (post)koncilski dokumenti, posebice Inter mirifica, Communio et progressio i Aetatis novae. Osim zajedničke značajke isticanja njihove nezamjenjivosti u promicanju moralnih vrjednota i postizanja ciljeva općega dobra, pri čemu dobro osobe nikada ne smije biti podređeno društvenim ciljevima, primjetno je sve veće inzistiranje na moralnoj odgovornosti svih sudionika komunikacije u medijskom prostoru s obzirom na ciljeve i krajnju svrhu ljudske komunikacije, što podrazumijeva i medijsko opismenjavanje sudionika komunikacijskoga procesa. Autor ističe potrebu trajnoga propitivanja etičke uporabe medija, držeći da mediji ne trebaju novu etiku, nego primjenu trajnih etičkih načela u novim okolnostima.
In the past century, especially since the Second Vatican Council, the Catholic Church increasingly questioned the social importance, the nature and the purpose of our means of social communication (the public media). This article examines what (post)conciliar documents, particularly Intermirifica, Communio et progressio and Aetatis novae, have stated concerning public communication and its role in promoting the common good. Aside from the fact that both highlight its irreplaceability in promoting moral values and achieving the goals of the common good, whereby the good of the individual must not be subordinated to social goals, there is an evident increasing insistence upon the moral responsibility of all participants in public communication. Moral responsibility is demanded in view of the goals and ultimate purpose of human communication which presupposes media literacy of the participants in the communication process. The author stresses the need for continual examination of the ethical use of the media, but is of the opinion that the media does not need a new ethics, rather it needs to apply perennial ethical principles in
new circumstances.
Ovaj se rad bavi istraživanjem poslovnih zona u slovenskim i hrvatskim dijelovima Istre. Sadašnju situaciju karakterizira netransparentnost u pogledu broja, opsega i rasprostranjenosti razvojnih ...područja. Analiza je provedena usporednom metodom kako bi se utvrdila postojeća situacija i potencijalna rješenja za efikasniju ulogu tih zona u koncepciji prostornog razvoja Istre kao cjeline. Rad pokazuje da je potrebno uvesti poboljšanja u okvirima programske tipologije, ažuriranja podataka te upravljanja i marketinga.
The third volume of The Notary Book from Piran is a scientific issue of the source – the book of the notary Sclavion with imbreviations of 589 documents of various contents, which is kept at the ...Piran Archives. It contains the transcription of the original Latin text, notes, an index of personal and place names, a factual register, and a list of summaries of entries.