Tekstil u kontekstu održivog razvoja Pavunc, Marijana; Vujasinović, Edita; Matijević, Iva
Tekstil,
07/2014, Letnik:
63, Številka:
5-6
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
U suvremenom svijetu ideja održivog razvoja postaje sve popularnijom, a razlog tome je intenzivan razvoj koji nije vodio računa o zaštiti okoliša i prirodnih resursa te sve veća svjesnost ljudi da ...današnji stil života sve više ugrožava okoliš. Svakodnevno se spominje održivi razvoj, održivo gospodarstvo, održivo društvo, ali i postavlja pitanje koliko i kako pojedinac ili interesna skupina razumije i percipira značenje pojmova održivi razvoj i održivost. Definicije održivog razvoja su različite, a jedna od najprihvatljivijih definicija je ona koju je dala Svjetska komisija za okoliš i razvoj u svom izvješću u kojem se održivi razvoj definira kao razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnjih generacija bez ugrožavanja mogućnosti budućih generacija da zadovolje svoje potrebe. Održivi razvoj može se smatrati otvorenim procesom koji neprekidno vodi do promjena ciljeva i prioriteta, a ima za cilj postizanje održivosti u svim aspektima ljudskog života. Kako se u kontekstu održivog razvoja pozicionira tekstil i percipira tekstilna industrija dovoljno govori činjenica da se globalno, tekstilna industrija još uvijek smatra jednim od najvećih zagađivača okoliša, a sam tekstil kao sve veća i rastuća ekološka prijetnja. Da bi se postigla sukladnost tekstila i tekstilne industrije s konceptom održivog razvoja potrebno je principe održivosti ugraditi u sve segmente proizvodnje tekstila, počevši od dizajna (eko-dizajna, zelenog dizajna ili održivog dizajna), korištenja održivih sirovina i održivih načina proizvodnje pa sve do krajnjeg zbrinjavanja ili odlaganja otpadnih tekstilija na kraju njihova životnog ciklusa.
Ekoinovacije imaju ključno značenje za ekonomsku konkurentnost Europe; okolišno prihvatljive tehnologije pozitivno utječu na poslovanje poduzeća i pridonose stvaranju novih radnih mjesta. ...Istraživanje percepcije i stajališta o ekoinovacijama i ekodizajnu provedena su u 712 slovenskih poduzeća. Istraživanjem su obuhvaćena mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća te velike tvrtke. Analiza rezultata ankete pokazala je da je ekodizajn u Sloveniji nedovoljno iskorišten. Samo je oko 50 % od 657 anketiranih tvrki uspostavilo inovativno okruženje za održivi razvoj ili uvelo potpore za ekološke inovacijske procese. Na temelju rezultata istraživanja zaključeno je da daljnji razvoj i promocija ekoinovacija i ekodizajna zahtijevaju opsežne politike na lokalnoj i nacionalnoj razini. Naime, politička rješenja trebaju promicati kombinaciju ekoinovacija i usvajanje novog pristupa dizajnu uzimajući u obzir životni ciklus proizvoda. Takve politike mogu dovesti do razvoja uspješnih inovacija. Ekoinovacije i ekodizajn za slovenska su poduzeća prilika za stvaranje novih tržišta na kojima bi mogli dominirati i napredovati. Nadalje, Slovenija bi mogla postati važan čimbenik u ostvarenju težnje europske unije da postane pametno, održivo i inkluzivno gospodarstvo i da u potpunosti zadovolji ciljeve četiriju ključnih inicijativa strategije „Europa 2020”, a da pritom istodobno pridonosi smanjenju klimatskih promjena.