Trajnostni promet v Prištini HOXHA, Visar; BRAHUSHI, Viola
Urbani izziv,
12/2023, Letnik:
34, Številka:
2
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Avtorja sta proučevala neučinkovitost, mogoče izboljšave, izzive in vplive trajnostnih prometnih rešitev v Prištini, da bi na podlagi izsledkov oblikovala strategije za razvoj tovrstnih rešitev v ...majhnih hitro urbanizirajočih se mestih in prispevala k znanju na področju trajnostnega prometa v majhnih državah v razvoju. Pri raziskavi trajnostnega prometa v Prištini sta uporabila kvalitativni pristop in polstrukturirane intervjuje z dvanajstimi anketiranci, njihove odgovore pa sta proučila s tematsko in prečno analizo. Izsledki raziskave so pokazali, da je prištinski prometni sistem zelo neučinkovit, kar je posledica zastarele infrastrukture in različnih pogledov deležnikov. S tematsko in precno analizo sta avtorja opozorila na večplastne izzive pri uvedbi trajnostnega prometa v mestu. Njuna raziskava dopolnjuje literaturo s tega področja, saj daje vpogled v prometni sistem v Prištini in ponuja uporabne napotke za prometne načrtovalce. Z vidika družbe pa izsledki poudarjajo nujnost celostnega pristopa, ki bi združeval infrastrukturne izboljšave in spremembe v navadah ljudi ter tako omogočal vzpostavitev trajnostnega urbanega okolja v Prištini.
Podzemno železnico mora imeti vsaka sodobna prestolnica. Gradnja podzemne železnice ni več prestiž, ampak nujnost, ki izvira iz pomembno spremenjenih oblik prevoza po vsem svetu. Ta članek povzema ...štiri študije o beograjski podzemni železnici in z njo povezanimi težavami. Prvo raziskavo je leta 1946 opravil znameniti srbski arhitekt Nikola Dobrović. To je bila prva raziskava, ki se je ukvarjala z vprašanjem podzemne železnice v Beogradu. Drugo raziskavo so naredili leta 1968. V njej so prvič podrobno preučili možnost gradnje podzemne železnice v mestu. Tretja in najobsežnejša raziskava je bila končana leta 1982. Vključevala je tudi podroben načrt za podzemno železnico. Mestna vlada je projekt uradno sprejela in potrdila. Četrti projekt, povezan s podzemno železnico, se ukvarja z mestno (lahko) železnico. Izvira iz odločitve, da Beograd ne potrebuje klasične podzemne železnice, zato so zanjo začeli iskati zamenjavo. Načrt za mestno železnico je del splošnega urbanističnega načrta za Beograd do leta 2021.
Prva številka drugega letnika prinaša prispevke o tem, kako se je v Ljubljani začela in končala pot dobrega starega tramvaja in ali bi ga bilo dobro imeti nazaj? Kako so se Ljubljančani spopadali ...z začetki kolesarjenja, kakšnih pogledov so bili deležni prvi kolesarji in s kakšnimi predsodki so se morale tudi tu spopadati predstavnice nežnega spola?