Cilj ovog rada je bio da se ispita u kojoj mjeri relativna starost ima uticaj na eksplozivnu snagu, brzinu i agilnost mladih fudbalera uzrasta U13 i U14. Istraživanje je provedeno na uzorku 60 mladih ...fudbalera rođenih 2001. i 2002. godine. Unutar obe starosne grupe igrači su podijeljeni u dvije kategorije prema relativnoj starosti, odnosno prema tome da li su rođeni u prvoj ili drugoj polovini godine. Izvršena su antropometrijska mjerenja i mjerenja za procjenu eksplozivne snage, brzine i agilnosti pomoću testova: skok u dalj iz mjesta, vertikalni skok, sprint na 30 metara sa prolaznim vremenom na 10 metara, cik-cak trčanje bez lopte i Ajaksov test 5x10m. Pronađene su statistički značajne razlike u tjelesnoj visini i težini, kao i u testovima za procjenu eksplozivne snage u uzorku ispitanika uzrasta U13. U uzrastu U14 pronađene su razlike u testovima za procjenu eksplozivne snage i brzine sprinta, dok nije bilo statistički značajnih razlika u antropometrijskim varijablama. Prema dobijenim rezultatima, može se reći da je relativna starost važan faktor koji dovodi do pojave razlika u rezultatima ispitivanja motoričkih sposobnosti mladih fudbalera uzrasta U13 i U14. Zbog toga se efekat relativne starosti mora uzeti u obzir prilikom procjene sposobnosti i selekcije mladih fudbalera u periodu adolescencije.
Ruralni mladi jedna su od prioritetnih skupina u okviru europskih politika za mlade te sastavni dio teorije neoendogenog razvoja. Cilj ovog članka je analizirati djelovanje organizacija mladih i za ...mlade (OMM) u ruralnom području Ličko-senjske i Zadarske županije te u kojoj su mjeri one aktivni sudionik u lokalnom razvoju te s kojim se preprekama suočavaju. Koristeći metodološki okvir studije slučaja, članak prikazuje nalaze polustrukturiranih intervjua s ključnim akterima civilnog društva koji rade s mladima na istraživanom području kroz pregled aktivnosti i projekata koje provode te analizu prepreka i perspektiva za daljini razvoj aktera koji rade s mladima. OMM se često suočavaju s nerazumijevanjem jedinica lokalne i regionalne samouprave pri čemu se zanemaruje demokratski potencijal suradnje aktera u lokalnom, kulturnom, ekonomskom i političkom razvoju predmetnih zajednica. Nadalje, nalazi pokazuju da područja Zadarske i Ličko-senjske županije ne baštine praksu neoendogenog razvoja budući da potencijal i doprinos navedenih udruga nije prepoznat čime se ograničava mogućnost sudjelovanja mladih u donošenju politika za mlade, a posredno i destimulira njihov ostanak u ruralnim područjima.
Euroskepticizam mladih u Hrvatskoj Amanović, Mišela; Solenički, Martina
Elektronički Zbornik Radova Veleučilišta u Šibeniku,
12/2021, Letnik:
15, Številka:
3-4
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Financijska kriza iz 2009. godine koja je rezultirala
ekonomskom divergencijom zemalja članica europodručja potaknula je rast
euroskepticizma diljem Europske unije. S očekivanim ulaskom Hrvatske u ...europodručje
ponovno se aktualiziralo pitanje troškova i koristi europskih integracija. Glavni
cilj rada je istražiti euroskepticizam mladih u Hrvatskoj. Istraživanje je
provedeno na uzorku od 405 mladih. Analiza je provedena korištenjem logističke
regresije. Zavisna varijabla u modelu je binomna varijabla koja opisuje odgovor
ispitanika na pitanje podržavaju li ili ne euro kao službenu valutu u
Hrvatskoj. Rezultati istraživanja ukazuju na to da su značajne odrednice euroskepticizma
mladih u isključivi nacionalni identitet i ekonomska očekivanja. S jedne
strane, ulazak Hrvatske u europodručje dijelom je u suprotnosti s osjećajem privrženosti
vlastitoj državi u kontekstu isključivog nacionalnog identiteta. Drugim
riječima, mladi koji ne smatraju europski identitet dijelom vlastitog
identiteta priklonit će se euroskepticizmu. Druga značajna odrednica
euroskepticizma mladih su ekonomska očekivanja, odnosno njihova procjena prednosti
i nedostataka pridruživanja europodručju. Drugim riječima, mladi formiraju
mišljenje o euru na individualnim i društvenim ekonomskim troškovima eura kao
službene valute, pa će oni koji očekuju više štete nego koristi, biti skloniji
euroskepticizmu. Rezultati istraživanja doprinose boljem razumijevanju
odrednica euroskepticizma mladih u Hrvatskoj te mogu biti poticaj da se dodatno
otvori medijski i društveni prostor za artikulaciju argumenata o koristima, ali
i troškovima budućeg članstva Hrvatske u Ekonomskoj i monetarnoj uniji.
The 2009 financial crisis, which
resulted in the economic divergence of euro area member states, spurred a rise
in Euroscepticism across the European Union. With the expected entry of Croatia
into the euro area, the issue of costs and benefits of European integration has
become relevant again. The main goal of the paper is to investigate the Euroscepticism
of young people in Croatia. The research is conducted on a sample of 405 young
people. The analysis is performed using logistic regression. The dependent
variable in the model is a binomial variable that describes the respondents'
answer to the question of whether or not they support the euro as the official
currency in Croatia. The results of the research indicate that significant
determinants of youth Euroscepticism are the exclusive national identity and
economic expectations. On the one hand, Croatia's accession to the euro area is
in a certain collision with a sense of commitment to one's own state in the
context of exclusive national identity. In other words, young people who do
not see European identity as part of their own identity will be inclined to Euroscepticism. Another important determinant of young people's Euroscepticism
is economic expectations, ie their assessment of the advantages and
disadvantages of joining the euro area. In other words, young people form an
opinion about the euro on the individual and social-economic costs of the euro
as the official currency, so those who expect more harm than good will be more
prone to Euroscepticism. The results of the research contribute to a better
understanding of the determinants of Euroscepticism among young people in
Croatia and can be an incentive to further open the media and social space for
articulating arguments about the benefits and costs of Croatia's future
membership in the Economic and Monetary Union.
The syndrome of relative energy deficiency in sports (RED-S) is the result of a prolonged period of low energy availability in athletes and leads to the deterioration of health and physical ...performance. Our study aimed to investigate the prevalence of RED-S-related health and performance problems in young Slovenian athletes, comparing middle (14-17 years) with late (18-21 years) adolescents.
We analysd data of 118 young athletes (61 females, 57 males) who had nutritional assessments. Statistical analysis was carried out to determine the prevalence of RED-S-related problems. RED-S was diagnosed using the Relative Energy Deficiency Tool and the Sports Clinical Assessment Tool. Nutrition-related risk factors for RED-S were assessed with the use of a questionnaire and analysis of a three-day food diary.
The majority of athletes had at least one RED-S-related health disorder. The number of health-related disorders was significantly higher in females 3.0 (0.2) compared to males 1.6 (0.2). It was also significantly higher in middle 2.6 (0.2) compared to 1.9 (0.3) late adolescents. Potential nutritional risk factors for RED-S were low carbohydrate intake, skipping meals before and after practice, a desire to lose weight, and a history of weight loss in the past year.
The prevalence of health-related RED-S disorders and performance problems in young athletes is concerning, and our study indicates that middle adolescents are more vulnerable to this than late adolescents. Our findings suggest that screening for RED-S symptoms and nutrition-related risk factors for RED-S should be included in regular medical examination of young athletes.
SOCIAL INTEGRATION OF YOUNG PERSONS AT RISK OF DROPPING OUT OF THE EDUCATION SYSTEM: RESULTS OF THE SLOVENIAN PROGRAMME PROJECT LEARNING FOR YOUNG ADULTS In order to understand the phenomenon of ...dropping out of the education system, it is important to direct scientific and professional interest on understanding the lifestyle of these young persons from their perspective. The concept of social vulnerability of the youth is useful for that purpose, as it explores risk factors in various life circumstances of young persons, based on which approaches and programmes focused on prevention of dropping out, solving the problems of droputs and unemployed young persons are developed. The programme Project Learning for Young Adults combines both approaches and is based on an individualised, holistic and structured way of working with vulerable young persons. It consists of three levels of project activities: elective, individual and interest based with the aim of developing working habits, team work, self-confidence and career interests in order to reintegrate young adults in the education system and promote their entering the labour market and social inclusion. The programme has been active for 25 years in the Republic of Slovenia and it has included over 1,370 young adults. It has been financed by the European Social Fund. Key words: vulnerable youth, drop-out, NEET population, project learning for young adults.
Prometne nesreće svakodnevna su pojava i u njima stradava velik broj ljudi. Procjene su Svjetske zdravstvene organizacije da će do 2030. godine smrtno stradavanje u prometnim nesrećama postati peti ...uzrok smrtnosti. Danas su prometne nesreće prvi uzrok stradanja mladih u dobi od 10 do 25 godina. Neiskustvo, prekomjerno samopouzdanje, velika brzina, korištenje opojnih droga i alkohola samo su neki od uzroka koji utječu na prekomjeran broj prometnih nesreća mladih vozača. Sve češće se
postavlja pitanje koliko su uopće mladi vozači dobro educirani o sigurnosti u cestovnom prometu te koliko je njihovo znanje u trenutku dobivanja vozačkih dozvola. U radu je dana analiza stanja sigurnosti prometa s naglaskom na mlade vozače te pregled mjera primjenom kojih bi se dugoročno moglo poboljšati stanje sigurnosti mladih vozača na hrvatskim prometnicama.
Traffic accidents, unfortunately, are an everyday occurrence and they affect a large number of people. The World Health Organization estimates
that by 2030 deaths in traffic accidents would become the fifth cause of mortality. Today, traffic accidents are the number one cause of death
of 10 to 25 year olds. Inexperience, over-confidence, high speed, use of narcotics and alcohol are just some of the attributes that affect the
overwhelming number of traffic accidents of young drivers. The question
is whether young drivers are educated about road safety and how much knowledge they possess at the moment of obtaining a driving license. The
paper presents an analysis of traffic safety conditions with emphasis on young drivers and an overview of measures to improve the long-term safety of young drivers on Croatian roads.
Otoci su geografski izolirana područja koja karakterizira nepovoljna demografska slika. Najčešće se govori o odlasku mladih radi potrebe za obrazovanje te radi demotivirajućeg ambijenta što dovodi do ...„izumiranja otoka“. Ovim se istraživanjem nastojalo saznati kako su mladi na otoku Ugljanu formirali svoje obrazovne aspiracije i odluke usmjerene na visoko obrazovanje. Provedeno je kvalitativno istraživanje odnosno intervju, a uzorak se sastojao od 21 sugovornika (18-24 godine) koji su se odlučili ili planiraju visoko obrazovanje. Istraživanje je pokazalo da na formiranje obrazovnih aspiracija djeluju različiti aspekti – život na otoku, dosadašnje obrazovno iskustvo, utjecaj okoline, percepcija obrazovanja i otoka. Iako mladi uglavnom navode kako su samostalno donijeli odluke u vezi svog školovanja ipak je vidljivo kako su se te obrazovne aspiracije i odluke formirale duže vrijeme i pod utjecajem značajnih drugih. Također zaključuju kako otok Ugljan nije poticajan za mlade, obrazovane ljude zbog slabih životnih mogućnosti.
Kvaliteta života mladih s otoka Prvića Mikulandra, Katarina; Rajhvajn Bulat, Linda
Socijalna ekologija,
01/2022, Letnik:
31, Številka:
3
Journal Article, Web Resource
Recenzirano
Odprti dostop
Cilj je rada dobiti uvid u kvalitetu života mladih s otoka Prvića, ispitanu preko subjektivne dobrobiti mladih i resursa zajednice. U istraživanju je sudjelovalo devet mladih osoba s otoka Prvića, a ...podatci su prikupljeni putem polustrukturiranih intervjua, u razdoblju od svibnja do kolovoza 2020. Rezultati su pokazali da mladi imaju dobre odnose s obitelji, partnerom/icom i prijateljima. Uglavnom su zadovoljni stvarima koje posjeduju i financijskom situacijom. Zadovoljni su svojim trenutnim radnim okruženjem, no većina iskazuje želju za promjenom radnog statusa. Kao najveću poteškoću ističu život s roditeljima i nemogućnost osamostaljenja. Uglavnom smatraju da imaju dovoljnu količinu izbora u životu, ali smatraju kako bi veći izbor imali da žive na kopnu. Što se tiče resursa zajednice, mladi vide otok kao mjesto koje ima više poteškoća i područja koja treba unaprijediti, nego resursa, no svejedno smatraju da život na otoku ima svoje prednosti. Oni mladi koji su naveli da planiraju otići s otoka, također su rekli da bi ostali ili se vratili tamo živjeti kada bi se počelo više ulagati u otok. Rad se dotiče i subjektivne dobrobiti mladih u razdoblju pojave pandemije COVID-19 i mladi ističu kako je taj događaj imao nekih negativnih posljedica na njihovu dobrobit, ali smatraju da je izoliranost otoka te uključenost u zajednicu i održavanje veza s ostalim otočanima olakšalo suočavanje s novonastalom situacijom. Nalazi istraživanja mogu biti od koristi državnim resorima prilikom kreiranja politika za mlade i otočkih politika, ali i za planiranje određenih intervencija za ublažavanje posljedica pandemije.
Vrijeme adolescencije i mladosti posebno je životno razdoblje, kad svaki pojedinac prelazi iz faze djetinjstva u jedno novo razdoblje skrbi za sebe, u kojem dolazi do formacije identiteta. U tom ...razdoblju svaka osoba zbog novih iskustava nanovo formira osobnu ljestvicu vrednota, u koju se uključuje i područje religioznosti, s vlastitim vrednotama i normama ponašanja. Autori u prvom dijelu rada opisuju nekoliko vidova skrbi o sebi te religiozni život adolescenata i mladih. Drugi dio rada posvećen je formaciji (religioznog) identiteta pod genetsko-biološkim i socio-kulturnim uvjetovanostima. Treći dio rada govori o zadovoljstvu životom adolescenata i mladih prema istraživanima Heinera Keuppa i Viere Pirker. Zaključuje se kako adolescenti i mladi preko različitih dimenzija religioznosti postižu osjećaj zajedništva i pripadnosti, te kako im povezivanje vlastitog životnog iskustva sa sadržajima vjere donosi zadovoljstvo životom.
The time of adolescence and youth is a special period of life in which each individual passes from the phase of childhood to a new period of self-care in which identity formation occurs. During this period, because of new experiences, each person re-forms the personal scale of values, which includes the area of religiosity with its own values and norms of behavior. In the first part of the paper, the authors describe several aspects of self-care and the religious life of adolescents and young people. The second part of the paper is dedicated to the formation of (religious) identity under genetic-biological and socio-cultural conditions. The third part of the paper talks about the life satisfaction of adolescents and young people according to the research of Heiner Keupp and Viera Pirker. It is concluded that adolescents and young people through different dimensions of religiosity achieve a sense of community and belonging, and that connecting their own life experience with the contents of faith brings them life satisfaction.
Cilj projekta Razvoja kohortnog longitudinalnog istraživanja (ECDP), financiranog
u okviru OBZOR2020 programa Europske Komisije je razviti konkretne modele
nove europske istraživačke infrastrukture ...za koordinaciju budućeg velikog
europskog kohortnog 25 godišnjeg longitudinalnog istraživanja o dobrobiti djece
i mladih. ECDP projekt usmjeren je na uspostavljanje uspješne istraživačke infrastrukture
i budućeg EuroCohort istraživanja kroz: (a) razvijanje podrške među
ključnim donositeljima politika te nacionalnim agencijama zaduženima za financiranje
istraživačkih infrastruktura i anketnih prikupljanja podataka; (b) razvijanje
znanstveno izvrsnog nacrta budućeg longitudinalnog anketnog istraživanja ;
te (c) uspostavljanje stabilnog operativnog okvira koji jamči logističku opstojnost
budućeg EuroCohort istraživanja. Cilj jedne dionice projekta je oformiti savjetodavnu
grupu djece (CYPAG) te kroz fokusne grupe utvrditi dječju perspektivu o
dobrobiti, što im znači riječ “dobrobit”, što pod tim pojmom podrazumijevaju,
kao i njihovo razumijevanje etičkih pitanja u longitudinalnim istraživanjima dobrobiti
djece. S dvadesetak djece, starosti od 10 do 15 godina, predstavnicima različitih posebno angažiranih skupina djece u različitim područjima od tehničkih,
sportskih do prirodoslovnih i društvenih, odnosno djece uključene u nacionalne
i lokalne relevantne organizacije, djece iz vijeća učenika, djece iz dječjeg
gradskog vijeća, djece iz relevantnih nevladinih organizacija, te djece uključene
u sportske organizacije, održane su tri fokusne grupe. Dio djece pripada skupinama
kao što su: djeca iz manjinskih skupina, djeca rastavljenih roditelja, djeca
iz jednoroditeljskih obitelji, djeca iz udomiteljskih obitelji, djeca s poteškoćama,
djeca s kroničnim bolestima, te djeca koja žive u siromaštvu. Prikazani su rezultati
kvalitativnog istraživanja o tome kako djeca doživljavaju različite aspekte
dobrobiti i što smatraju najvažnijim čimbenicima koji utječu na njihovu dobrobit,
kako bi se prema njihovom mišljenju trebala izvoditi longitudinalna istraživanja
dobrobiti djece te kako uključiti djecu u longitudinalna istraživanja dobrobiti,
koja ih etička pitanja u provođenju longitudinalnih istraživanja s djecom najviše
brinu i kako bi ih oni riješili. Dobiveni rezultati pokazuju da djeca i mladi svojim
razumijevanjem dobrobiti te načinom naglašavanja važnosti vođenja računa o
privatnosti i pravima djece i mladih kao sudionika znanstvenih istraživanja mogu
značajno doprinijeti kvaliteti istraživanja dobrobiti, stoga ih je iznimno važno i
korisno uključiti aktivno u planiranje i provođenje longitudinalnog istraživanja
dobrobiti djece i mladih.