Pisanje kao stvaranje teksta vrlo je kompleksna i kognitivno zahtjevna aktivnost. Zbog toga je potrebno usvojiti brojne strategije i tehnike pisanja te razviti samoregulaciju pisanja. Djeca najprije ...usvajaju grafomotoričku komponentu pisanja, ali se vrlo rano javlja i potreba i motivacija za pisanje kao stvaranje teksta. U usvajanju pismenog izražavanja vrlo važnu ulogu imaju roditelji, odgojitelji, a ponajviše nastavnici koji su u poučavanju pisanja najučinkovitiji ukoliko koriste interakcijski pristup. Zadatak nastavnika je razviti samoregulaciju procesa pisanja, a model koji najbolje to objašnjava je socijalno-kognitivni model pisanja Zimmermana i Risenberga (1997). U radu je dat presjek dominantnih načina istraživanja procesa istvaralačkog pisanja te osvrt na esejsko ispitivanje. Aktualizirana je recentna tema pisanja rukom nasuprot pisanju suvremenim tehnologijama koja je jako važna kako fundamentalno za kognitivni
i jezični razvoj djece, tako i za obrazovnu praksu poučavanja pisanja.
Prema definiciji 1, metaanaliza je proces integracije rezultata publiciranih znanstveno- stručnih studija kako bi se
došlo do sinkronizma dokaza-teza.
Metaanaliza je u osnovi kategorija članka koja ...se može svrstati pod sustavni pregled. Međutim, uz opisivanje sažetaka i/ili svrhe i ciljeva publiciranih studija, sažetak koji se
opisuje u sustavnom pregledu, u metaanalizi znanstvenici
također numerički objedinjavaju rezultate dotad publiciranih studija i opisuju procjene ciljeva, metoda, postupaka
i sl. koji imaju znanstvenu važnost i postavljeni su s ciljem
metanalize.
U ovome tekstu opisani su ključni stupnjevi/koraci koje je
potrebno provesti rpri pisanju ii publiciranju ove kategorije.
Odabrana vrsta članka može poslužiti kao osnova za početak planiranja i pisanja kategorije članka metaanaliza.
Opisuju se postupci i/ili metode radi provođenja metaanalize, metode probira već objavljenih studija kako i gdje svrha znanstvenog dokaza s više od jedne varijable intervencije ili izloženosti.
Dobar rad za namijenjen objavljivanju u recenziranom znanstvenom časopisu zahtijeva ulaganje znatnog vremena, koje se može skratiti uporabom jednostavnih prijedloga za sastavljanje znanstvenog ...rukopisa namijenjena prijavi u znanstveni časopis. Slijedeći predložene smjernice i izbjegavajući uvriježene pogreške pri prijavljivanju rukopisa, postupak publiciranja također se može znatno skratiti te pozitivan rezultat mogu postići i početnici. Svrha je ovog uvodnog članka opisati praktične metode uspješnog pisanja za znanstvene i stručne časopise
U ovome se radu ponajprije teorijski razmatra jezična djelatnost pisanja, a potom su prikazani rezultati istraživanja u njezinu ovladavanju iz različitih aspekata. U prvome dijelu rada analizirani ...su izvanjezični elementi koji utječu na razvoj jezične djelatnosti pisanja, kao što su: udžbenici, multimodalni tekstovi, mediji te sam učitelj. Potom su analizirani jezični elementi u ovladavanju jezične djelatnosti pisanja, kao što su: utjecaj dijalekta i govora sredine (sociolekta) u kojoj učenik odrasta te ovladavanje pravopisnim, gramatičkim i leksičkim pravilima hrvatskoga jezika. Zaključno su u radu prikazane ideje i načini koji bi učiteljima mogli pomoći u poticanju jezične djelatnosti pisanja i kulture pismenosti s ciljem razvoja komunikacijske kompetencije i funkcionalne pismenosti na hrvatskome jeziku.
U ovome je radu riječ o bilježenju prijedloga u hrvatskim jezičnim priručnicima, ponajprije u onim pravopisnim. Proučavat će se samo neki (odabrani) pravopisno upitni prijedlozi, a njihov se opis i ...raščlamba temelje na nekoliko jezičnih aspekata. Polazište je pravopisno poglavlje o sastavljenom i nesastavljenom pisanju. S obzirom na to da je problem razgraničenja jedne riječi (prijedloga) od više riječi (prijedložnoga izraza), zapravo pravi jezični (tvorbeni, morfološki i sintaktički), a tek onda pravopisni problem, potrebno je bilo ući i u jezičnu raščlambu. Dakle ponajprije se istražuje propis u vezi s četirima prijedložnim tvorenicama te se on stavlja u suodnos s njihovim opisom i popisom, a nakraju i s jezičnom uporabom.
U radu se istražuje pravopisno pravilo za pisanje upravnoga govora obilježena crticama u „Hrvatskome pravopisu“ Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje (2013.). Naime, to se pravilo razlikuje od ...rješenja u pravopisima od 1940-ih godina nadalje te s nakladničkom i školskom pravopisnom praksom koja je bila ujednačena najmanje 70-ak godina. Analizirajući načela iz predgovora pravopisa, autor nastoji pokazati da navedena promjena nije utemeljena ni na jednome od tih načela, nego je, naprotiv, posve subjektivna, te želi upozoriti na to da pisci pravopisa ne bi smjeli imati toliku slobodu pri promjeni ustaljenih pravopisnih pravila.
U ovome radu kritičkim čitanjem rane esejistike koja razmatra fotografiju kao fenomen uspostavljaju se najvažnija tematska čvorišta ranoga fotografskog diskursa. Obuhvaćen je korpus članaka o ...fotografiji objavljenih u jugoslavenskoj, mahom hrvatskoj, periodici od početka 20. stoljeća do 1941. godine, i to velikim dijelom upravo u časopisima specijaliziranima za fotografiju, kojima se posvećuje posebna pozornost. Odabrani su članci u kojima se prelamaju pojave i podjele prisutne na hrvatskoj foto-sceni obilježenoj snažnom polarizacijom između profesionalnih i amaterskih fotografa, a koji razmatraju fotografiju kao kulturni, društveni ili ideološki fenomen, bave se pitanjem prirode fotografije kao umjetnosti odnosno tehnologije, te uspostavljanjem hijerarhije vrijednosti fotografskih žanrova, pri čemu se uklapaju u trendove na europskoj i svjetskoj fotografskoj sceni. Unatoč činjenici da su se u promatranom razdoblju autori tekstova još učili pisati o fotografiji, bavili se definiranjem subjekta i lociranjem središnjih problema te tragali za prikladnim metodologijama, riječ je o pionirskom djelovanju i upravo će te rasprave postaviti temelj i okvir razvoju suverenog suvremenoga fotografskoga diskursa.
Pismenost je složeni kulturni i društveni fenomen s višestrukim utjecajima na individualnoj i društvenoj razini. Ovaj rad predstavlja višedimenzionalni model pismenosti koji se odnosi na jezičnu, ...kognitivnu, društveno-kulturnu, razvojnu i obrazovnu dimenziju. Korištenje pismenosti je događaj koji podrazumijeva korištenje i/ili prisutnost svih dimenzija pismenosti. Korištenje novih tehnologija i pojava digitalne pismenosti dalo je pojmu pismenosti nova značenja. Treba naglasiti dva glavna procesa: (a) u pisanom tekstu sve više dominiraju slike i (b) knjiga će biti zamijenjena ekranom. Te činjenice otvaraju barem dva pitanja: što je budućnost pismenosti i koji su psihološki, društveni i kulturni učinci tih promjena? Cilj je ovoga rada predstaviti psihološki pogled na vještine pismenosti sa skromnom težnjom da se ponudi bolje razumijevanje knjižničnih korisnika i ne-korisnika.