Kao najizdašniji porezni oblik u hrvatskom poreznom sustavu porez na dodanu vrijednost (PDV) je od uvođenja 1998. godine zabilježio niz diskrecijskih izmjena. Neke izmjene su bile motivirane potrebom ...za fiskalnom konsolidacijom, neke prilagodbom zakonodavstvu EU, a neke željom nositelja politike da ublaže učinke njegove regresivnosti ili da potaknu pojedinu gospodarsku aktivnost. S obzirom na važnu ulogu PDV-a u poreznom sustavu te sklonost nositelja politike da relativno često pristupaju izmjenama u sustavu PDV-a, u ovom radu se istražuje učinak diskrecijskih izmjena u sustavu PDV-a na kretanje BDP-a i osobne potrošnje, na temelju tzv. narativnog pristupa. U ovom radu originalni Romer i Romer (2010) narativni pristup prilagođava kako bi se u analizu uključili i učinci eksternih šokova koji u slučaju Hrvatske, kao malog otvorenog gospodarstva, značajno utječu na makroekonomska kretanja. Rezultati pokazuju kako je smanjenje domaće potražnje uslijed povećanja poreznog opterećenja PDV-om statistički značajno do osmog kvartala od šoka te doseže razinu od 4% u četvrtom kvartalu. Reakcija osobne potrošnje je statistički značajna samo u prvoj godini te povećanje poreza od 1% dovodi do smanjenja osobne potrošnje nešto više od 1%.
Since its introduction in 1998., the value added tax (VAT) has been changed many times. Some changes were motivated by the need for fiscal consolidation, some by harmonisation with the EU legislation, while some others by the necessity to mitigate the regressive effect of VAT or the need to stimulate the economic activity. Given the important role of the VAT in the Croatian tax system and the tendency of policy makers to approach to the VAT as a fiscal tool relatively often, this paper examines the effect of VAT discretionary changes on GDP and personal consumption, using the so-called narrative approach. Being Croatia a small open economy, in this paper we adjust the original Romer and Romer (2010) narrative approach, such to include the effects of external shocks, which significantly alter Croatia's macroeconomic developments. Our results show that a decrease in domestic demand due to an increase in the VAT tax burden is statistically significant up to the eight quarter after the shock and reaches the level of 4% in the fourth quarter. The reaction of personal consumption after the same shock is statistically significant only in the first year, and in this case a 1% tax increase leads to a decrease in personal consumption of slightly more than 1%.
Današnji potrošači koriste raspoloživa dobra s ciljem da iz toga izvuku komfor i satisfakciju, iz čega direktno slijedi kupnjom inducirano zadovoljstvo. U ovom radu se istražuje zadovoljstvo ...korisnika auti u Delhiju i njegovoj gradskoj okolici (Nacionalna gradska regija) iz razloga što je ta regija kategorizirana kao najveće tržište automobila u Indiji. Automobilska industrija je fokus ovog istraživanja zbog njenih ističućih karakteristika naspram ostalih potrošačkih dobara. Istraživanje je zamišljeno kao proširenje na već postojeću konceptualizaciju i mjere zadovoljstva korisnika kroz razvitak zasebne nove mjere zadovoljstva korisnika u Delhiju i okolici korištenjem eksplorativnih istraživačkih tehnika. Ta trodimenzijska mjera zadovoljstva korisnika je i razvijena.
Vakuum sušenje u prehrambenoj industriji Brnčić, Mladen; Lasić, Monika; Karlović, Sven ...
Hrvatski časopis za prehrambenu tehnologiju, biotehnologiju i nutricionizam,
01/2021, Letnik:
15, Številka:
3-4
Journal Article
Odprti dostop
Sušenje je jedan od najstarijih i najekonomičnijih procesa produljenja trajnosti hrane. Osušeni proizvodi imaju manju masu i volumen što olakšava i smanjuje troškove pakiranja, skladištenja i ...transporta. Nedostatci prilikom konvencionalnog sušenja prehrambenih sirovina su toplinska razgradnja nutritivno vrijednih sastojaka, boje, mogući gubitci arome, nepoželjne promjene oblika i teksturalnih svojstava te enzimsko posmeđivanje. Ti nedostatci se mogu značajno smanjiti sušenjem u
vakuumu. Konvencionalno vakuum sušenje i mikrovalno vakuum sušenje te sušenje zamrzavanjem u vakuumu su najpoznatiji procesi sušenja u vakuumu. Prednosti sušenja u vakuumu su niže temperature sušenja što rezultira većim očuvanjem hranjivih tvari proizvoda odnosno boljom kvalitetom sušenog proizvoda.
Drying is one of the oldest and most cost-effective ways of preserving foods used to prolong the shelf life of food. The reduced volume and moisture of the dried product facilitates and minimizes packaging, storage and transportation costs. Disadvantages in conventional drying of food are heat degradation of nutrient ingredients, color, possible flavor loss, undesirable shapes and texture alterations, enzymatic browning. These shortcomings can be significantly reduced by drying at reduced pressure. Conventional vacuum drying, microwave-vacuum drying, and freeze-drying processes are the most known vacuum drying processes. The benefits of vacuum drying are lower drying temperatures and consequently higher preservation of nutrients resulting in a better product quality.
U radu se teorijski i empirijski, metodom online ankete na prigodnom uzorku (N = 632), istražuju dva aspekta glazbene konzumacije studenata Sveučilišta u Zagrebu: njihove glazbene preferencije te u ...kojoj su mjeri one posljedica transmisije glazbenog ukusa s njihovih roditelja, oslanjajući se pritom na koncept kulturnog kapitala Pierrea Bourdieua. Rezultati pokazuju da studenti najviši stupanj preferencija pokazuju spram rock ili blues, dok uvjerljivo najmanje preferiraju turbofolk glazbu. Utvrđene su i razlike s obzirom na socioekonomske odrednice, a najvažniji je rezultat taj da su glazbene preferencije studenata neovisne o njihovom materijalnom statusu. Zatim, utvrđena je pozitivna veza između studenata i njihovih roditelja u pogledu slušanja klasične te rock ili blues glazbe, što ukazuje na to da roditeljski glazbeni ukus usmjerava glazbene preferencije njihove djece k određenim glazbenim stilovima. Rezultati upućuju na pojavu novih (hibridnih) kulturnih formi, na potrebu redefiniranja strogih razgraničenja i kulturnih hijerarhija koje se temelje na ideji „visokeˮ kulture, kao i na uvažavanje toga da se međusobna dinamika ekonomskog i kulturnog kapitala mijenja.
Prema analiziranim podatcima rezervi i pridobivanja nafte u svijetu 1995., 2005. i 2015. godine zabilježen je globalni porast rezervi nafte koje 1995. godine iznose 179,1 × 10^9 m3, 2005. godine ...218,5 × 10^9 m3, a 2015. godine 269,9 × 10^9 m3. Prema podatcima koje donosi British Petroleum pridobivanje nafte jednako tako raste u razmatranome razdoblju, ali s manjom stopom porasta. Tako pridobivanje nafte u svijetu 1995. iznosi 10,8 × 10^9 m3, 2005. godine 13 × 10^9 m3, a 2015. godine 14,6 ×10^9 m3. Kretanje cijena nafte analizirano je u razdoblju od 1980. do 2015. godine. Mnogo različitih uzroka utječe na konstantne promjene cijena nafte, ali najutjecajniji čimbenici jesu geopolitičke krize u zemljama Srednjega istoka, velik porast potražnje za naftom i ekspanzija potrošnje u državama s velikim brojem stanovnika poput Kine, Indije i Brazila koja nije praćena odgovarajućim porastom ponude. Suvremeni politički odnosi puni su sukoba, što uvelike utječe na cijene nafte, a najbolji su primjer za to kratkotrajni porast cijena nafte 2011. godine, kada su u Libiji, koja u ukupnome svjetskom pridobivanju sudjeluje s 0,5%, započele oružane aktivnosti, ili onemogućavanje pridobivanja u državama poput Sirije i Jemena koje u 2015. godini jedva bilježe pridobivene količine. Usporedbom podataka o rezervama, pridobivanju te kretanju cijena nafte razvidno je da je gotovo svaki porast pridobivanja nafte, kasnije bivao popraćen padom cijena.
U ovom su radu analizirani fizikalno-kemijski pokazatelji kakvoće otpadnih voda (kemijska potrošnja kisika (KPK), biokemijska potrošnja kisika (BPK5), koncentracija suspendiranih tvari) tijekom ...ljetnih mjeseci (lipanj, srpanj i kolovoz) 2013. i 2014. godine na centralnom uređaju za pročišćavanje otpadnih voda Čakovec, koji je predviđen za drugi stupanj pročišćavanja. Ljetni mjeseci 2014. godine ne pokazuju značajnija odstupanja vrijednosti pojedinih pokazatelja, ali u odnosu na iste mjesece u 2013. godini srednje mjesečne vrijednosti znatno su niže i nalaze se unutar dopuštenih maksimalnih koncentracija. Rezultati za lipanj, srpanj i kolovoz 2013. i 2014. godine ukazuju na učinkovito pročišćavanje otpadnih voda na pročistaču.
U pridobivanju drva u BiH, u fazi sječe i izrade, motorna pila lančanica predstavlja glavno sredstvo rada. Cilj istraživanja je utvrditi potrošnju goriva i maziva motornih pila Husqvarna 365 i Dolmar ...PS – 7310, pri sječi i izradi šumskih drvnih sortimenata na području P.J. Šumarija „Zavidovići“, odjel 203. Kod mjerenja potrošnje goriva i maziva korištena je volumetrijska metoda s preciznim određivanjem sadržaja goriva i maziva u spremnicima motorne pile. U sklopu istraživanja ukupno je posječeno 140 stabala hrasta kitnjaka (po 70 stabala je posječeno sa motornim pilama Husqvarna 365 i Dolmar PS – 7310). Prsni promjer posječenih stabala kretao se od 15 do 84 cm, dok se visina posječenih stabala kretala u rasponu od 10,3 do 37,2 metara. Ukupni obujam izrađenih sortimenata iznosio je 180,11 m3. Izmjerena prosječna potrošnja goriva po obujmu izrađenih sortimenata za stabla koja su posječena motornom pilom Husqvarna 365 iznosi 0,306 L/m3 i veća je za 0,042 L/m3 u odnosu na motornu pilu Dolmar PS – 7310, sa potrošnjom od 0,264 L/m3. Prosječna potrošnja maziva izrađenih sortimenata za stabla posječena motornom pilom Husqvarna 365 iznosi 0,102 L/m3 i veća je za 0,012 L/m3 u odnosu na motorn pilu Dolmar PS – 7310, sa prosječnom potrošnjom 0,09 L/m3. Na osnovi provedenih istraživanja može se zaključiti da za dane uvjete rada postoje razlike u potrošnji goriva i maziva između ova dva tipa motornih pila, a koje statistički nisu značajne.
Ovaj rad tematizira nedovoljno istraženu modnu potrošnju iz hrvatskoga konteksta. S obzirom na to da je u referentnoj literaturi istaknut aktivni modni interes studenata, njih 24 uključeno je u ...provedbu kvalitativnoga istraživanja metodom fokus grupe održane u četiri navrata sredinom 2020. Opći cilj bio je istražiti studentske modne prakse u svakodnevici s posebnim osvrtom na principe brze i etičke modne potrošnje kako bi se utvrdilo prema kojem se modelu profiliraju. Iako sudionici istraživanja nisu raspolagali s konkretnim saznanjima o (ne)etičnim praksama modnih trgovina te su u pravilu konzumirali brzu modu, iskazali su otvorenost naspram etičkih proizvoda smatrajući kako moda ne bi trebala biti platforma ugnjetavanja uključenih aktera. Nalazima je detektirano i postojanje (post)modernoga potrošačkoga sukoba tako što su se sudionici okarakterizirali modnim individualistima koji su istodobno slijedili modne trendove uz opće negiranje utjecaja na vlastite potrošačke izbore dok su se u većini inspirirali modnim sadržajima s društvenih mreža, iz okoline te iz različitih medija. Razvivši listu modnih ulaganja kombinirali su kvalitetu i kvantitetu, nerijetko se otkrivajući masovnim ekskluzivistima. Pokazana slojevitost i hibridnost studentske modne potrošnje u konačnici je interpretirana u kontekstu (post)moderne životno-stilske ambivalentnosti te je ukazana potreba za većom edukacijom i društvenim angažmanom studenata na ovu temu.
Aktualna kriza uzrokovana virusom SARS-CoV-2 te posljedične mjere ograničavanja okupljanja, odgađanja javnih nastupa te zatvaranje kulturnih institucija snažno su pogodili sektor izvedbenih ...umjetnosti. Koncerti, kazalište i ples podrazumijevaju okupljanje velikog broja ljudi, tj. mogućnost kolektivnog uživanja u umjetničkim djelima. Ograničenja koja i dalje traju dovela su stoga do velikih ekonomskih gubitaka, zatvaranja radnih mjesta i ugrožavanja egzistencije nezavisnih umjetnika. Istovremeno, digitalni mediji omogućili su prikazivanje brojnih kulturnih sadržaja putem interneta, te su se pojavili različiti nekonvencionalni načini izvedbi plesnih i kazališnih predstava, virtualni koncerti i posebna uprizorenja glazbenih događanja. Mrežna kulturna ponuda u početku je bila besplatna, a s vremenom se uvode i modeli naplaćivanja internetskih izvedbi. Cilj ovog rada bio je mapirati različite prakse virtualne distribucije izvedbenih umjetnosti u Hrvatskoj koje su se pojavile kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 te istražiti stavove korisnika o internetskom prikazivanju izvedbenih umjetnosti i njihovu spremnost na plaćanje takvih sadržaja. Provedeno istraživanja pokazalo je da su hrvatske kulturne institucije i nezavisni umjetnici vrlo brzo reagirali i odgovorili na pandemijsku krizu pružanjem raznolikog internetskog sadržaja. Prema rezultatima ankete, više od polovice ispitanih studenata konzumiralo je neke od tih sadržaja tijekom razdoblja pandemije, no velika većina internetske izvedbe smatra lošijom zamjenom za izvedbe uživo i ne iskazuje namjeru praćenja takvih sadržaja nakon završetka pandemije.
Na pitanje utječe li i u kojoj mjeri terorizam na gospodarski rast nije moguće dati jednoznačan odgovor. Iako su izravni troškovi terorizma povezani s uništenjem imovine najvidljiviji, njih često ...mogu nadmašiti neizravni troškovi. U tom kontekstu, ovisno o karakteristikama pogođene zemlje, terorizam može i ne mora imati značajan utjecaj na njezino gospodarstvo. Kada je negativan učinak terorizma na gospodarstvo i utvrđen, analizirane studije uglavnom su ukazivale na ograničene, iako često statistički značajne makroekonomske posljedice. Ove posljedice bile su izraženije na lokalnoj razini, ali učinci terorizma najčešće nisu bili toliko snažni da bi doveli do većih i/ili trajnijih učinaka na ukupan BDP zemlje. Ovaj zaključak vrijedi za većinu zemalja, iako je učinak terorizma na gospodarstvo znatno slabiji, a ponekad i nepostojeći, u većim i gospodarski razvijenijim zemljama s višom razinom dohotka. S druge strane, učinak terorizma je izraženiji ako se promatra njegov utjecaj samo na neke gospodarske grane, u prvom redu na one koje ne ovise isključivo o ekonomskim zakonitostima, već i o psihologiji potrošača, kao što je turizam. Ove posljedice mogu biti posebno izražene u zemljama u razvoju, osobito ako su politički nestabilne, a turizam u njima ima velik udio u BDP-u pa nagli pad turističkih dolazaka i prihoda od turizma može uvelike utjecati na ukupan gospodarski rast zemlje. Međutim, unatoč relativno velikoj ranjivosti turizma na pojavu terorizma, studije su uglavnom pokazale da se turizam prilično brzo oporavlja i da učinci terorizma na njega nisu dugotrajni pod uvjetom da se ne radi o kontinuiranoj ili dugotrajnijoj terorističkoj kampanji. Dakle, na pitanje utječe li terorizam na gospodarski rast neke zemlje, sažeto bi se moglo odgovoriti: da, vjerojatno utječe na negativan način, ali učinak je situacijski i vremenski uvjetovan. Hoće li taj učinak biti statistički značajan, ovisi o nizu faktora od kojih su najznačajniji težina i dugotrajnost terorističkih akata ili terorističke kampanje, društvena, politička i gospodarska struktura pogođene zemlje, te njezina razina dohotka i ovisnost o sektorima ranjivijima na pojavu terorizma. Osim toga, posljedice koje određena država i društvo trpe od terorizma često su i subjektivne te se teško mogu objektivno kvantificirati isključivo u matematičkim i ekonomskim kategorijama.