Postoji nekoliko tehnika za održavanje katastarskih operata u Slovačkoj. Jedna je od njih obnova katastarskih operata. Proces obnove prijeko je potreban jer kvaliteta katastarskih planova nije ...zadovoljavajuća. Danas se može primijeniti samo jedna metoda – obnova katastarskog operata novim kartiranjem. Kartiranje trenutno nije popularno širom svijeta, no u Slovačkoj postoje problemi s nenumeričkim planovima kao i s nekim numeričkim planovima koje je također potrebno obraditi. Međutim, u slučaju numeričkih katastarskih planova s lokalnim pomacima taj bi proces bio neučinkovit pa je zbog toga predložen novi način njihove obnove – obnavljanje pomoću ispravaka. Glavno je načelo tog procesa transformacija dijela plana s lokalnim pomacima u ispravan položaj. Glavni je cilj ovog rada predložiti formalni proces obnavljanja pomoću ispravaka. Najprije su predloženi kriteriji za primjenu obnavljanja pomoću ispravaka. U sljedećem su dijelu opisani svi formalni koraci procesa.
O povijesti i dugotrajnoj transformaciji glavne prometne osi zapadnog dijela Zagreba, danas avenije, koja nosi nazive Ulica grada Mainza i Prilaz baruna Filipovića, ne postoji cjelovit prikaz. U ...generalnoj regulatornoj osnovi grada iz 1887. bilo je predviđeno da se glavna ulica novoplaniranog predjela od današnje Ulice Republike Austrije do gradske međe na Črnomercu spoji s već formiranim Prilazom (Gjure Deželića) i postane magistralna prometnica zapadnog dijela grada. Stjecajem okolnosti područje zapadno od Ulice Republike Austrije dobilo je karakter industrijsko-vojne zone. Do početka Prvoga svjetskog rata planirana magistrala, dotad poluuređena periferijska cesta, opsluživala je tvornice i vojarne. Izgradnja, urbanizacija i transformacija tog područja počinje tek poslije tog rata, nastavlja se ne odviše intenzivno u međuratno doba, da bi 1970-ih dosegnula vrhunac. U članku se prvi put opsežno prezentiraju urbanistička i arhitektonska obilježja tog razdoblja, zahvaljujući otkriću građe koja dosad nije bila dostupna. Predstavljaju se i kvalitetna autorska arhitektonska ostvarenja, koja tvore identitet avenije, duž i oko koje danas nastaju nove, mahom stambene zgrade i sklopovi.
Dubrovnik je važan kulturni i vjerski topos na nacionalnom ozemlju, grad na svojevrsnom raskršću uljudbenih sustava, koji je, uz vjerski i državni kult sv. Vlaha, prepoznat i kao najjužniji grad s ...urbanim svjetovnim kultom viteza Orlanda. Ovim gradskim vjerskim i svjetovnim kultovima u Domovinskom se ratu pridružio i treći – kult sv. Nikole. Na dan sv. Nikole 6. siječnja 1991. godine zbio se najteži napad srpsko-crnogorskih agresora na grad, pa je stoga taj dan proglašen i Danom branitelja Dubrovnika. Vjerski kult sv. Nikole od 1991. godine dobiva tako posve novu dimenziju i priključuje se drugim urbanim simbolima Grada. Sv. Nikola postaje u suvremenoj memoriji Grada kult sveca zaštitnika branitelja Domovinskog rata. Ovdje se radi o posve jedinstvenom fenomenu u razvoju kulta sv. Nikole u svjetskim razmjerima, koji postaje antiratni svetac i svetac obranitelj. Cilj je ovoga rada, na interdisciplinaran način, kombinirajući povijesnu i sociološku perspektivu, steći prvi znanstveni uvid u međusobni odnos koncepata religijskog simbola, identiteta i zajednice na primjeru razvoja, promjene i značenja kulta sv. Nikole u Dubrovniku kroz povijesni kontinuitet do suvremenih zbivanja.
The particularity of the Croatian national identity, seen through cultural and religious heritage, is in its diversity that reflects the Croatian centuries-old reality and various cultural and political influences. The position at the crossroads of civilizations and various influences have largely determined the nature of the Croatian national and religious heritage, which is an integral part of the Western European cultural circle. Dubrovnik is recognizable through its symbol - the Armenian saint St. Vlaho (Blasius), but also as the southernmost city with the urban secular cult of the knight Orlando. After the Croatian War of Independence, Dubrovnik gained the third cult along with two existing ones – the cult of St. Nicholas. It should be noted that the cult of St. Nicholas was never an important cult during the past of the Dubrovnik Republic and was never on the state list of holidays, but it remained in the domain of professional and family saints. The cult of St. Nicholas from the Byzantine Bari expanded to Ragusium, then part of the Byzantine theme of Upper Dalmatia during the 11th and 12th centuries. Through intensive economic ties with the Italian south, during the Anjou dynasty, it was contaminated with the cult of Nicholas the Traveler and established into a recognizable cult of protector of sailors and travelers. The cult of St. Nicholas on the territory of the Dubrovnik Republic got extremely strong following the conjuncture of maritime affairs during the 15th and 16th centuries, and in the 18th century, which can be seen from the construction of churches, chapels, monasteries, altars and through the naming of sailing ships. St. Nicholas is also an identity symbol of the Dubrovnik diaspora in Kosovo in Janjevo. Today Dubrovnik's community has a very specific notion of St. Nicholas as a symbol, because on that day, 6th of December 1991, the most severe attack on Dubrovnik took place by Serbian-Montenegrin aggressors, resulting in numerous human victims and material damage. The aim of this paper is, in an interdisciplinary way - combining historical and sociological perspective, to gain the first scientific insight into the relationship between the concepts of religious symbol, identity and community using the example of the cult of St. Nicholas in Dubrovnik. Research has shown that since 1991 St. Nicholas as a symbol has gained a whole new dimension on a semantic, value, emotional and ritual level. The cult of St. Nicholas thus has become in the modern memory of the city the cult of the patron saint of the Croatian War of Independence veterans. This is a completely unique phenomenon in the development of the cult of St. Nicholas which in this specific community has become an anti-war saint and a saint-defender.
Suvremena informacijska i komunikacijska tehnologija (ICT – information and communication technology) čini okosnicu razvoja pametnog turizma. Uspostava pozitivne korelacije tehnologije s drugim ...čimbenicima određene destinacije nužna je za razvoj pametne turističke destinacije. Pametna turistička destinacija temelji se na digitalizaciji turističkog sustava destinacije, personalizaciji doživljaja i usluga te korištenju društveno odgovornog poslovanja. Digitalizacija podrazumijeva primjenu suvremenih informacijskih i komunikacijskih tehnologija u interakciji s turistima. Personalizacija doživljaja i usluga podrazumijeva proširenu turističku ponudu koja uključuje posebne programe i turističku animaciju/zabavu. Društveno odgovorno poslovanje (CSR – corporate social responsibility) destinacije predstavlja poslovanje koje se vodi u skladu s načelima održivosti, zelene ekonomije i etike. Polazeći od toga, svrha ovog istraživanja je detektirati i istražiti potencijal Koprivnice kao vodeće turističke destinacije Podravine. Ovim istraživanjem želi se dati model razvoja destinacije pametnog turizma Koprivnice koji se temelji na provedenom kvalitativnom istraživanju. Za prikaz modela pametne turističke destinacije korištena je metoda analize i metoda usporedbe s destinacijom Split koja je predvodnik u procesu transformacije klasične u pametnu turističku destinaciju. S obzirom na položaj Koprivnice u odnosu na emitivna turistička tržišta/centre, bogatu kulturno-povijesnu baštinu destinacije i očuvani okoliš, Koprivnica ima konkurentsku prednost kao nositelj razvoja pametnog turizma Podravine u sklopu Koprivničko-križevačke županije. Koprivnica je sjedište Turističke zajednice Koprivničko-križevačke županije, i samim time administrativno središte turističkog sustava Podravine i svakako ima potencijala za bržu implementaciju modela pametne destinacije. U turističkom smislu Koprivnica još nije dosegla svoj puni turistički potencijal. Brendiranje Koprivnice kao destinacije pametnog turizma omogućit će njezino brže pozicioniranje na turističkom tržištu. Resursna baza Koprivnice, postojeća infrastruktura i turistički kapacitet (TCC) izdvajaju Koprivnicu od ostalih destinacija. Na temelju rezultata istraživanja prezentiranih u ovom radu, prikazane su glavne smjernice za razvoj modela pametne turističke destinacije Koprivnica.
One of the classic tools in Christian theological anthropology for dealing with the intricacies of human identity is the Imago Dei concept. Approaching the concept holistically, by exploring the ...structural, behavioral, teleological, communal, and hospitality perspectives, this article asserts that at the very core of Imago Dei is a relational design that the Creator God had in mind for humanity – his opera Magna. Theological insights drawn from the relational doctrine of Trinity, as revealed in the comprehension of J. Moltmann, W. Pannenberg, J. Zizioulas, M. Volf, and D. Augustine, are applied to the anthropological dimension of existence, unveiling what it means to be a human being made in the image of God. In the end, Imago Dei is perceived to have not only a developmental but also a fundamentally transformative function.
Traditional roll technologies focus solely on the contour of the roll gap at the outlet under ideal conditions. However, upon roll crossing, the three-dimensional distribution of the deformation zone ...becomes asymmetrical, leading to an adverse impact on the rolling pressure in the deformation zone. To study the screw-down load deviation of plate mills, it is necessary to accurately calculate the equivalent three-dimensional roll gap in the deformation zone under roll-crossing conditions. In this paper a model for calculating the equivalent three-dimensional roll gap under the conditions of roll crossing and no load was established based on the method of the coordinate nonlinear transformation of the spatial rectangular coordinate system. Based on this model, the influences of roll-crossing angles and translation parameters on the symmetry of the equivalent three-dimensional roll gap were analyzed. The distribution of the three-dimensional equivalent roll gap was calculated with different roll lengths, roll radii, and the roll gap’s nominal thickness. The intuitive contour map reveals that under the same condition of crossing angle and translation parameters, the larger the roll length and roll radii and the smaller the roll gap’s nominal thickness are, the greater the influence of the roll crossing on the asymmetrical distribution of roll gap is. It put forward a quantitative calculation method for evaluating the symmetrical distribution of the roll gap, and the calculation results can provide the equivalent roll profile for the roll-deformation model.
U radu se analizira proces digitalne transformacije s posebnim naglaskom na stanje digitalne transformacije u sektoru maloprodaje u Republici Hrvatskoj. Pored analize ključnih elementa same digitalne ...transformacije, analize globalnih promjena u sektoru maloprodaje i njegove digitalizacije, za potrebe rada provedeno je istraživanje koje je potvrdilo pretpostavke o digitalnoj spremnosti maloprodaje u RH, kao i o stanju digitalizacije iste te stanju digitalne transformacije. Naime, iako je velika većina poduzeća iz uzorka svjesna izazova koje nosi novo digitalno okruženje, digitalizacija i digitalna transformacija nisu svim akterima u sektoru prioritet. Razlozi za nečinjenje su vrlo često financijske ili operativne prirode. Najveća pozornost poduzeća iz sektora je usmjerena na razvoj novih digitalnih platformi, a interno se primarno fokusiraju na digitalizaciju internih procesa. Fokus na potrošače i cjelokupne odnose s njima još uvijek je sekundarna tema u procesu digitalizacije i digitalne transformacije poduzeća iz sektora maloprodaje. Također, poduzeća iz sektora maloprodaje u ovom istraživanju jasno se mogu podijeliti u skupinu onih koja aktivno rade na digitalizaciji i digitalnoj transformaciji i ona koja to ne čine.
The paper analyses the attitudes towards digital enterprises and digital transformation in Croatia. The research was conducted in two steps by using semi-structured interviews (N = 17) and focus ...group (N = 17) qualitative methods. All the research participants had agreed to the recording of the interviews and the focus group. The recorded material was literally transcribed. The discursive analysis of transcripts showed that research participants connected digitalization with modernization and the creation of real, digitally born enterprises. Research participants suggested that the process of digital transformation was perceived as irreversible evolutionary change and that Croatia was lagging behind within the EU and globally. Research participants suggested that Croatia needed a strategic turnaround and the main barriers for this strategic change were embedded in the political and public sectors.
Javna knjižnica aktivno sudjeluje u strategijama urbane transformacije tijekom posljednjih dvadeset godina. Ovaj rad istražuje podrijetlo i definira odnose javne knjižnice i grada, te sistematizira ...uloge i strategije kroz pregled literature. Odnos knjižnice i grada sagledava se kao uzajaman, a javna knjižnica definira ‘mjestom’ u gradskom tkivu u skladu sa svojim arhitektonskim atributima i položajem.
U ožujku 2020. godine vrata hrvatskih muzeja zatvorena su na nekoliko tjedana kako bi se spriječilo širenje bolesti COVID-19. Razdoblje fizičke zatvorenosti dodatno se produžilo za pojedine ...zagrebačke muzeje teško stradale u potresu. Nakon otvaranja, kao i u mnogim drugim muzejima u Europi i svijetu, fizičke posjete i dalje su smanjene i muzeji bilježe drastičan pad posjetitelja te financijske gubitke. Kao odgovor na trenutnu situaciju, s ciljem nastavka ispunjavanja svoje društvene, kulturne i obrazovne funkcije, muzeji su se okrenuli internetu i društvenim mrežama kao mjestima za dijalog s korisnicima, diseminaciju sadržaja i prezentaciju događanja koja se ne mogu fizički organizirati. Mnogi muzeji posvetili su se stvaranju internetskih resursa poput digitalnih izložbi, virtualnih tura, materijala za e-učenje, internetskih konferencija te se na različite načine i na različitim platformama nastoje povezati sa svojom publikom. Cilj ovog rada bio je istražiti kako su hrvatski muzeji korištenjem digitalnih medija prilagodili svoje usluge i sadržaje novim uvjetima poslovanja. U radu su analizirane i vrednovane aktivnosti muzeja na mrežnim stranicama i društvenim mrežama u godini dana od početka pandemije. Rezultati ukazuju na kvantitativno kao i kvalitativno bogatu internetsku prisutnost muzeja, koja bi mogla značiti početak nove ere u digitalnoj komunikaciji i diseminaciji baštinskih sadržaja. Istraživanje zaključuje da je digitalizacija aktivnosti muzeja nužna za buduću održivost muzejskih funkcija te potiče daljnja razmišljanja o smjeru digitalnog pristupa kulturi i baštini.