Rad se bavi počecima znanstvenog promišljanja hrvatske književnosti u Bosni i Hercegovini te predstavlja biografska i biobibliografska istraživanja sedmorice autora, počevši od Filipa Lastrića u 18. ...do Tugomira Alaupovića u prvoj polovici 20. stoljeća. Promatramo kako su ovi autori razumijevali književnost i njezinu povijesnu dimenziju, osobito kako su pristupili osnovnim problemima povijesti književnosti kao što su definiranje korpusa, izbor pisaca, periodizacija, književnopovijesna interpretacija i vrednovanje te koja su rješenja ponudili. Analizira se i postupno napuštanje okvira biobibliografije te primjena složenijih književnopovijesnih pristupa.
Rad polazi od teze da dio znanstvenih istraživanja Ive Pranjkovića prelazi lingvističke okvire i zahvaća problematiku povijesti književnosti. To je najviše izraženo u dijelu njegova opusa koji se ...bavi književnošću franjevačke provincije Bosne Srebrene, u starim granicama koje su obuhvaćale bosanski i hercegovački, ali i dalmatinski i slavonsko-ugarski prostor. U tim se tekstovima autor susreće s problemima književnopovijesnog opisa, kontekstualizacije i vrednovanja građe. Ovaj se rad usmjerava na književnopovijesne probleme kojima se Pranjković bavio, na rješenja koja je ponudio te njihovu korist u novim istraživanjima ovog dijela hrvatske književnosti.
Rad se bavi intertekstualnim vezama između romanā Tragom zmijske košuljice i Gloria in excelsis Josipa Mlakića i Miljenka Jergovića te starije hrvatske književne tradicije u Bosni i Hercegovini, ...osobito samostanskih ljetopisa iz 18. i 19. stoljeća (Ljetopisa Nikole Lašvanina, Ljetopisa sutješkoga samostana Bone Benića, Ljetopisa kreševskoga samostana Marijana Bogdanovića i Godišnjaka od događaja svjetskih, crkvenih i promine vrimena u Bosni Jake Baltića). U središtu je pozornosti analiza načina na koji romanopisci transformiraju pojedine elemente ljetopisa za potrebe svojih romana, te posredno načina na koji razumijevaju same ljetopise i njihov odnos prema povijesti.
This paper deals with the genre of biography in the Croatian literature of Bosnia and Herzegovina, from its appearance within eighteenth-century chronicles through the independence genre, and its ...modifications in the nineteenth and early twentieth century. Furthermore, it discusses changes in the genre model in relation to literary and documentary elements of a text, in the narrator’s position and his relationship to the story, and in how it presents an ideal of life to pass on. The literary-historical biographical dimension is considered through these changes, as is – indirectly – the Croatian literary tradition of Bosnia and Herzegovina in literary historiography.