The aim of this case study is to present the most frequent teaching methods used by biology teachers in the Republic of Croatia, based on the observations made during biology class and the teachers’ ...statements. The study included six distinguished primary school biology teachers, along with their seventh-grade classes. The data comprised an interview with each teacher and twelve class observations. The results show that biology education in the Croatian educational system is mostly traditional, whereby students mostly practice listening to the teacher (34%) and answering the questions (18%). In summary, the majority of teaching consists of teachers presenting the content materials and asking questions or engaging students in specific individual or group activities. The present study has determined a lack of student questions and class discussions. Additionally, the nature of teachers’ questions does not encourage students to think and provide extensive answers. For this reason, the study suggests that teachers encourage students to ask questions and organize teaching activities in ways which will contribute to more class activity and deep learning of students. Despite some acknowledged limitations, the results of this study can contribute to a better understanding of the teachers’ experiences in authentic science classrooms, in specific contexts.
U radu se uspoređuju model Montessori i singapurski model početne nastave matematike. Kao elementi usporedbe uzeta su teorijska polazišta, nastavne metode, nastavni materijali, matematički zadatci, ...uloga učitelja i rezultati istraživanja. Singapurski je model usmjeren na poučavanje učenika koje je dosljedno, pragmatično i prilagođeno matematičkim ciljevima te rješavanju problemskih zadataka, dok u modelu Montessori prevladava samostalna aktivnost i igra uz korištenje specifičnih didaktičkih materijala. Oba modela pomažu učenicima u učenju matematičkih sadržaja na smislen, privlačan, zabavan i interaktivan način, a odlikuju ih bolji obrazovni rezultati učenika u nastavi matematike u odnosu na tradicionalan pristup. Zajedničke sastavnice ovih modela nastave matematike su poštivanje učenikove individualnosti, promjene uloge učenika i učitelja u učenju i poučavanju, korištenje odgovarajućih didaktičkih materijala u procesu učenja. S obzirom na uočene prednosti oba modela imaju svoje mjesto u početnoj nastavi matematike.
This paper compares Montessori and Singaporean models of elementary mathematics education. The comparison includes theoretical starting points, teaching techniques, teaching materials, mathematical activities, the roles of teachers, and research findings. The Singaporean model focuses on teaching students in a manner that is consistent and adapted to mathematical objectives and problem-solving, while in the Montessori model, independent activity and play prevail, with the use of specific didactic materials. Both models facilitate the acquisition of mathematical knowledge in a meaningful, engaging, enjoyable, and interactive manner. Moreover, these models have demonstrated superior educational outcomes compared to conventional approaches in teaching mathematics. Common components of these mathematics teaching models include freedom in curriculum implementation, respect for the uniqueness of each student, and modifications to the roles of students and teachers in the learning process. Additionally, these models emphasize the use of appropriate didactic materials. Considering the observed benefits, we believe that both models have a place in elementary mathematics education.
Jedan od načina poticanja kreativnosti djece rane školske dobi jest putem pokreta i plesa, čime se zadovoljava njihova prirodna potreba za kretanjem i potiče izražavanje na drugačiji način. Pri tome ...se ističe kreativni ples, kao vrsta plesa koja potiče cjelovit razvoj djeteta. Imajući u vidu prednosti kreativnoga pokreta i plesa, provedeno je akcijsko istraživanje radi poticanja učenika na kretanje i kreativno izražavanje pokretom te poticanje učenika na međusobnu suradnju. Istraživanje je provedeno s 23 učenika prvoga razreda osnovne škole tijekom svibnja i lipnja 2019. godine. Rezultati istraživanja pokazali su napredak učenika u kreativnom izražavanju pokretom. Znanja koja su stekli rabili su na naučene te na samostalno osmišljene načine, istražujući mogućnosti pokreta koje im pružaju tijelo, prostor, vrijeme i energija. Istraživanje je pokazalo da su kreativan pokret i ples jedan od načina poticanja kreativnosti djeteta u školskom kontekstu, čemu je više pažnje potrebno usmjeriti u procesu suvremenog odgoja i obrazovanja.
When it comes to young primary school students who have a profound need for movement, dance is a method trough which that can be achieved. It encourages them to express themselves in new and different ways. The most appropriate method trough which creativity could be developed is creative movement and dance. Having the advantages of creative movement and dance in mind, action research was conducted. Its aim was to encourage movement, creative expression trough movement, and cooperation among students. The research was conducted during May and June of 2019. The research has revealed that the students did show growth in creativity by using the knowledge they gained in different ways exploring the possibilities of the body, space, time, and energy. The research has shown that creative movement and dance serve as a holistic method for encouraging creativity, which is why more attention should be given to movement in contemporary education.
Ususret promjenama odgojno-obrazovnog sustava Bognar, Branko
Radovi Zavoda za znanstvenoistraživački i umjetnički rad u Bjelovaru,
10/2018, Letnik:
11, Številka:
11
Journal Article, Paper
Recenzirano
Odprti dostop
Hrvatska se već duže vrijeme nalazi pred izazovom promjena odgojno-obrazovnog sustava. U posljednjih desetak godina proces promjena započinjao je razvojem obrazovnih standarda ili stvaranjem ...kurikul(um)a te se predviđala izrada udžbenika i priručnika uz tradicionalne oblike stručnog usavršavanja učitelja. Sve to je trebalo doprinijeti uspostavljanju kvalitetnijeg odgojno-obrazovnog sustava. Unatoč potrošenom vremenu i financijskim sredstvima, naše škole se nisu znatno promijenile. Razlog tome moguće je tražiti u nedovoljno promišljenom pristupu promjenama. Naime, dosadašnja reformska nastojanja su uvelike zanemarivala važnost unapređenja profesionalnih kompetencija učitelja što nije moguće postići samo izmjenama nastavnih programa ili izradom novih kurikularnih dokumenata. To ovisi prije svega o inicijalnom obrazovanju i stručnom usavršavanju učitelja.
Cilj je članka utvrditi značajke kvalitetnog inicijalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja učitelja koji mogu doprinijeti bitnim promjenama u nastavi te unaprijediti rezultate učenja učenika. Na temelju analize relevantnih istraživanja utvrđeno je kako bi trebalo sustavno planirati potrebe za učiteljskim kadrom, brinuti o privlačenju i izboru najboljih kandidata za upis na učiteljske i nastavničke studije. Posebnu pozornost bi trebalo posvetiti inicijalnom obrazovanju predmetnih učitelja koje bi trebalo biti integrirano uz podjednaku usmjerenost na stručna kao i metodičko-pedagoško-psihološka znanja. Učinkovito stručno usavršavanje, koje doprinosi nastavi usmjerenoj na učenika i boljim rezultatima učenja učenika, aktivno je, integrirano, suradničko, kvalitetno vođeno i refleksivno. Ukoliko uz promjene kurikuluma izostanu mjere, koje su usmjerene na unapređenje profesionalnih kompetencija učitelja, teško možemo očekivati bolje rezultate učenja učenika.
Teorijska polazišta e-učenja Bognar, Branko
Croatian Journal of Education,
03/2016, Letnik:
18, Številka:
1
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
E-učenje može biti ostvareno polazeći od bilo koje teorije učenja uz primjenu elektroničkih uređaja. Tako je Skinner 50-ih godina prošlog stoljeća uveo programiranu nastavu uz pomoć mehaničkih ...strojeva koji su davali neposredno potkrepljenje za točne odgovore učenika. U okviru kognitivizma učenici su se mogli koristiti računalima kao uređajima za eksperimentiranje i istraživanje uz korištenje multimedijskim hipertekstom. Pitanje o smislu učenja i spoznavanju ne samo izvanjske stvarnosti već unutrašnjeg svijeta bilo kojeg učenika postavile su konstruktivistička i humanistička teorija učenja. Pojmovi kao što su virtualne zajednice, e-zajednice, umrežene zajednice učenja sve se češće koriste. E-učenje ne bi trebalo svoditi samo na programiranu nastavu ili multimedijski hipertekst, ono bi trebalo omogućiti učenicima da budu kreatori svog znanja (konstruktivizam) i, što je čak važnije, svijeta u kojem žive (aktivizam). Suvremeni sustavi za e-učenje kao što je Moodle i društvene mreže mogu se koristiti za ostvarivanje takvog učenja.
Kako bismo utvrdili značajke učinkovitog stručnog usavršavanja učitelja prirodoslovne grupe predmeta, na temelju sustavnog pregleda literature izabrali smo i proveli analizu devet učinkovitih ...eksperimentalnih i kvazi eksperimentalnih istraživanja. Utvrdili smo kako bi stručno usavršavanje bilo dobro započeti inicijalnim radionicama koje je potrebno nastaviti kroz susrete zajednica učenja za vrijeme ostvarivanja promjena. Uz to je važno osigurati potporu i vođenje učitelja te nastavne materijale za učitelje i učenike. Stručno usavršavanje može biti učinkovito samo ako doprinese boljim učeničkim rezultatima, a to je moguće postići promjenama u nastavi koja bi trebala polaziti od jasno postavljenih ciljeva u skladu s kojima učitelji pripremaju nastavne aktivnosti koje učenike potiču na istraživanje, rješavanje životnih problema, aktivno i suradničko učenje te znanstveno i metakognitivno mišljenje.
In order to affirm the characteristics of efficient professional training of teachers in the natural sciences, on the basis of a systematic overview of the literature, we chose and implemented an analysis of nine efficient experimental and quasi-experimental research designs. We affirmed that professional training should begin with initial workshops, which should continue through meetings of learning cummunities during these changes. Additionally, it is important to ensure support and guidance for teachers, as well as teaching materials for teachers and students. Professional training can be considered efficient only if it contributes to improved academic performance; this can be attained through changes in teaching, which should be founded on clearly established goals in accordance with which teachers may prepare teaching activities that inspire students to research, solve everyday problems, take part in active and cooperative learning, and think scientifically and metacognitively.
Croatia has for a long time been facing the challenge of reforming its system of education. During the last decade, the process of change always started out anew with defining educational standards ...and developing curricula. The next steps involved the development of textbooks and teaching manuals, as well as traditional professional forms of teacher specialization programmes. All these efforts should have resulted in the establishment of a higher-quality system of education, which would have ultimately enabled achieving better learning results. Despite the amount of time and financial resources invested, however, our schools have not changed significantly. The reason for this may be traced in the inadequately thought-out approach to the process of change. Previous reform efforts have largely neglected the importance of improving the professional competencies of teachers, which cannot be achieved only by changing educational programmes or creating new curriculum documents. It primarily depends on initial teacher education and teacher specialization. The objective of this paper is thus to determine the features of solid initial teacher education and quality teacher specialization, both of which can contribute to implementing important changes in teaching and improving the learning outcomes of the students. Based on the analysis of the relevant research, it has been concluded that effective monitoring of teacher supply and demand should be introduced along with attracting and selecting the best candidates for enrollment in initial teacher education. Special attention should be paid to the initial education of special-subject teachers; this programme should integrate content knowledge, pedagogical content knowledge, and general pedagogical knowledge. Finally, it is necessary to regulate lateral entry licences for those who wish to enter teaching. Effective professional development that contributes to learner-centred teaching and better student learning outcomes is active, integrated, collaborative, quality driven, and reflexive. In addition thereto, it requires time and continuity. If no measures aimed at improving the professional competences of the teachers accompany the changes in curriculum, we can hardly expect better students’ learning outcomes.
Međusobno povezani model profesionalnog razvoja učitelja kojeg su razradili Clarke i Hollingsworth (2002) temelji se na četiri isprepletene domene učiteljskog djelovanja: vanjska domena, domena ...rezultata, osobna domena i domena prakse. Cilj je istraživanja provjeriti kako model funkcionira u hrvatskom obrazovnom sustavu na primjeru studije slučaja učitelja biologije. U teorijskom je dijelu opisan pregled teorijskih osnova modela uz osvrt na njegovu primjenu u studijama o profesionalnom razvoju učitelja. Empirijski dio rada prikazuje rezultate istraživanja u skladu s domenama međusobno povezanog modela profesionalnog razvoja učitelja. Rezultati su pokazali složenost mreže procesa promjena učitelja koji se katkad odvijaju istovremeno u navedenim domenama te u različitim smjerovima. Rad doprinosi produbljivanju znanstvenih spoznaja u području profesionalnog razvoja učitelja, što čini bitnu strategiju u postizanju opće dobrobiti učenika i škole, a samim time i obrazovnog sustava u cjelini.
The Interconnected model of teacher professional growth elaborated by Clarke and Hollingsworth (2002) is based on four intertwined domains of teacher action: the external domain, the domain of consequence, the personal domain and the domain of practice. The aim of the research is to examine how the model works in the Croatian education system using the example of a biology teacher’s case study. In the theoretical part, an overview of the theoretical foundations of the model is described with reference to its application in studies on the professional growth of teachers. The empirical part of the paper presents the results of the research in accordance with the domains of the Interconnected model of the teacher’s professional growth. The results showed the complexity of teacher growth network processes that sometimes take place simultaneously in different domains and in different directions. The paper contributes to the deepening of scientific knowledge in the field of teacher professional growth, which is an important strategy in achieving the general well-being of students and schools, and thus the education system as a whole.
Čovjek i odgoj Bognar, Branko
Metodički ogledi,
04/2016, Letnik:
22, Številka:
2
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
U znanosti o odgoju – pedagogiji – postoje različite definicije temeljnog pojma odgoja. Autori se uglavnom slažu da je odgoj specifično ljudska aktivnost čovjekovog postajanja čovjekom. U svakoj od ...definicija odgoja autori eksplicitno ili implicitno polaze od određene teorije čovjeka oko čega, međutim, ne postoji suglasnost. U ovom radu nastojali smo objasniti po čemu se čovjek razlikuje od drugih životinjskih vrsta, a posebno nama vrlo sličnih predstavnika hominida. Ključna razlika u odnosu na ostale vrste leži u našoj sposobnosti stvaranja kumulativne kulture koja je omogućena evolucijski razvijenim sposobnostima suradnje i zajedničke intencionalnosti, ali se isto tako zasniva na kulturalnoj transmisiji i stvaralaštvu kao njenoj ključnoj odrednici. Stvarajući svoj svijet i sebe samog čovjek nadilazi svoje prirodne, ali isto tako i društvene potencijale odnoseći se prema svijetu i sebi kao svom djelu. Polazeći od rasprave o biti čovjeka u tekstu smo pokušali kritički razmotriti tri različita pristupa određenju pojma odgoja. Utvrdili smo kako normativna, ali isto tako i deskriptivna pedagogijska znanost ne uspijevaju dati razložno objašnjenje tog temeljnog pojma ostajući ispod razine čovjekovih povijesno dosegnutih mogućnosti. Za razliku od toga, Milan Polić uspio je pristupiti temi na konzistentan i neproturječan način dajući filozofsko određenje pojma odgoja koje doseže čovjekovu bit, a to je čovjek kao slobodno i samosvjesno biće koje stvara svoj svijet, a time i sebe sama.