The book provides a comprehensive overview of the Common Language Resources and Technology Infrastructure – CLARIN – for the humanities. It covers a broad range of CLARIN language resources and ...services, its underlying technological infrastructure, the achievements of national consortia, and challenges that CLARIN will tackle in the future. The book is published 10 years after establishing CLARIN as an Europ. Research Infrastructure Consortium.
Pričujoča tematska številka revije Slovenščina 2.0 se posveča digitalnemu jezikoslovju, hitro rastočemu interdisciplinarnemu področju raziskav na stičišču tradicionalnega jezikoslovja, informacijskih ...tehnologij in družboslovnih ved. V ospredju digitalnojezikoslovnih raziskav je ohranjanje, analiza in uporaba jezikovnih podatkov, digitalnih artefaktov z jezikom kot nosilcem medčloveškega sporazumevanja. Digitalno jezikoslovje tako pri nas kot po svetu postaja vse pomembnejše ne samo v akademskih in izobraževalnih krogih, temveč tudi v javnem in zasebnem sektorju, ki za uspešno delovanje v sodobni družbi in gospodarstvu vse bolj potrebujeta strokovnjake, vešče upravljanja z digitalnimi jezikovnimi podatki.
The present moment raises many questions about the workings and resilience of parliamentary democracy in Western-type democracies, including the former socialist states of the East Central European ...region, where various forms of populism and illiberal democracy are taking shape. Among these, Slovenia is taken as a case study, since it is not only a former socialist state, but was also for a long time acknowledged as a post-socialist success story. Focusing on the central state institution in systems of parliamentary democracy, i.e. the parliament, and its members (MPs) this paper considers speech as performed during parliamentary sessions by MPs from populist and non-populist political parties between the years 1992 and 2018, the period of a fully democratic Slovene national parliament. It combines the methodological approaches of cultural history with corpus linguistics in order to map any possible differences in populist and non-populist discourse of MPs. Special attention is given to situations where MPs mentioned the public, thus testing the hypothesis that populist MPs engage more with the public as a part of their populist political style.
Od 25. do 27. novembra 2015 je v dvorani GIAM ZRC SAZU v Ljubljani potekala znanstvena konferenca Slovenščina na spletu in v novih medijih. Konferenco so v okviru temeljnega raziskovalnega projekta ...JANES, ki ga med letoma 2014 in 2017 financira Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije, soorganizirali Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, Slovensko društvo za jezikovne tehnologije, slovenska raziskovalna infrastruktura za jezikovne vire in tehnologije CLARIN.SI in regionalna iniciativa za jezikovne podatke RelDI. Prvi dan konference je bil namenjen celodnevnemu seminarju iz statistike za jezikoslovce, ki ga je vodila doc. dr. Maja Miličević z Univerze v Beogradu. 25 udeležencev se je seznanilo z osnovami kvantitativnih metod v korpusnem jezikoslovju, opisno in inferenčno statistiko, prav tako pa tudi z načini vizualizacije jezikovnih podatkov in programskega paketa R. Gradivo s seminarja je dostopno na konferenčni spletni strani.
Od 24. do 28. avgusta 2015 je na Oddelku za prevajalstvo Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani potekal Raziskovalni tabor spletne slovenščine za srednješolce JANES. Tabor je bil organiziran v ...okviru temeljnega nacionalnega projekta JANES – Jezikoslovna analiza nestandardne slovenščine je nacionalni raziskovalni projekt (J6―6842), ki ga od 1. 7. 2014 do 30. 6. 2017 financira Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije, s sredstvi razpisa za predstavljanje, uveljavljanje in razvoj slovenskega jezika (JPR-UPRS-2015) pa ga je sofinanciralo Ministrstvo za kulturo.
This paper presents a bottom-up approach to building a comprehensive infrastructure for the analysis of user-generated content for several South Slavic languages (Slovene, Croatian, Serbian). The ...goal of this collaboration was to leverage the available knowhow and language similarity in order to provide language resources and tools for the study of netspeak for all three languages in parallel and with minimal resources. We demonstrate the usefulness of the developed infrastructure for a corpus-based, comparative sociolinguistic investigation of language attitudes by Slovenian, Croatian, and Serbian Twitter users, who have witnessed a rapid codification divergence and reinforcement of national languages after the dissolution of Yugoslavia in the early 1990s.
Odprta znanost temelji na prosto in odprto dostopnih znanstvenih publikacijah in podatkih. Slednji omogočajo preverjanje rezultatov predhodnih raziskav in njihovo nadgrajevanje, v kontekstu ...jezikovnih tehnologij in ročno označenih jezikovnih virov pa tudi šolanje novih orodij za procesiranje besedil. Vendar pa je, tako kot za znanstvene objave, tudi za podatke pomembno, da so korektno citirani, saj šele to omogoča ponovljivost raziskav, citati pa so tudi najpomembnejši pokazatelj zanimivosti in koristnosti delovanja znanstvenikov ter pomembno vplivajo na njihovo priznanost in s tem možnost pridobivanja projektov ter zaposlitev. V prispevku najprej predstavimo ti. »austinska načela« citiranja jezikovnih podatkov in opišemo tovrstne aktivnosti v sklopu infrastrukture CLARIN.SI. Nato analiziramo stanje citiranja jezikovnih podatkov, predvsem korpusov, v šestih vodilnih slovenskih jezikoslovnih znanstvenih revijah (Jezik in slovstvo, Slavistična revija, Slovenščina 2.0, Linguistica, Slovene Linguistic Studies in Jezikoslovni zapiski) ter v zbornikih dveh znanstvenih konferenc z jezikoslovno tematiko (Jezikovne tehnologije in digitalna humanistika ter Obdobja) za obdobje zadnjih sedmih let, tj. 2013–2019. Pregledali smo 1.074 znanstvenih objav in kvantitativno ter kvalitativno analizirali rezultate. S kvantitativnega vidika pokažemo, da v celotnem obdobju zgolj dobra četrtina pregledanih člankov vključuje rabo virov ter da je v poznejšem obdobju (2018–2019) raba virov v objavah več kot dvakrat pogostejša kot v zgodnejšem obdobju (2013–2017). Načine navajanja virov razvrstimo v pet kategorij (npr. navajanje hiperpovezave na vir v besedilu ter navajanje ključne publikacije o viru); pokažemo, da je raba posameznega načina v veliki meri odvisna od navodil avtorjem za posamezno publikacijo. S kvalitativnega vidika se osredotočamo predvsem na vire z vnosom v repozitoriju raziskovalne infrastrukture CLARIN.SI, za katere pokažemo, da so z redkimi izjemami neustrezno citirani. Izsledke povzamemo in po ti. »austinskih načelih« pokažemo, kaj je bilo že narejenega v sklopu infrastrukture CLARIN.SI ter predlagamo smernice za citiranje jezikoslovnih podatkov in načine za njihovo implementacijo.
Voices of the Parliament Fišer, Darja; Pahor de Maiti, Kristina
Modern languages open,
08/2020, Letnik:
1, Številka:
1
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
This tutorial shows how corpora can be used to investigate language use and communication practices in a specialised socio-cultural context of political discourse. We will demonstrate the potential ...of a richly annotated diachronic corpus of Slovenian parliamentary debates for investigating the characteristics and dynamics of the representation of women and their interests in the parliament.