Posebnost hrvatskog iskustva kohabitacije pokazuje da se sukob visokog intenziteta između predsjednika Vlade i predsjednika Republike ne vodi isključivo na političkom području, već se žele izmijeniti ...i ustavne ovlasti sudionika, ustavna “pravila ratovanja”. Trajnost Ustava i ustavne diobe ovlasti između predsjednika Republike i predsjednika Vlade i Hrvatskog sabora dobivaju manju težinu i zaštitu. Odbačen je siguran putokaz za očuvanje hrvatskog ustavnog sustava, uputa iz razdoblja prve francuske kohabitacije u Petoj Republici (1986. – 1988.): Povratak na Ustav, samo Ustav i ništa osim Ustava. Ustavni sustav je zakočen.
Polazna točka izučavanja hrvatske ustavne demokracije donošenje je Ustava Republike Hrvatske od 22. prosinca 1990. godine. Oblik ustrojstva vlasti Ustava Republike Hrvatske (1990) određen je kao ...polupredsjednički sustav, a autori hrvatskog Ustava navode kao uzor Ustav Pete Republike. Uvoz francuskog ustavnog prava 1990. godine nije bio neutralan. Iz originalnog francuskog ustavnog teksta odstranjene su institucionalne prepreke, ustavne institucije za pružanje otpora volji predsjednika republike, a i ustavnopravni uvjeti za prednost predsjednika vlade u političkom sustavu u slučaju kohabitacije, nepodudarnosti parlamentarne i predsjedničke većine. Tekst je nadograđen ustavnim normama nepoznatima originalu. Francuske je ustavne norme bilo potrebno instrumentalizirati, protumačiti i pravno prilagoditi poželjnom političkom cilju: uspostavi djelotvorne državne vlasti u kojoj se nadmoć predsjednika republike širi i na vladu i zakonodavnu vlast. Mit o polupredsjedničkom sustavu poslužio je i za usvajanje odredbi o ustrojstvu vlasti u Ustavu Hrvatske (1990) i prilikom izmjene tih odredbi Ustavnim promjenama iz 2000. godine.
The starting point for studying the Croatian constitutional democracy is the adoption of the Constitution of the Republic of Croatia on 22 December 1990. The said Constitution defines the system of ...government as semi-presidential and its authors state as their model the Constitution of the Fifth Republic. However, the importing, in 1990, of French constitutional provisions was not neutral since the original French constitutional text was stripped of institutional obstacles, constitutional institutions for opposing the will of the President of the Republic, constitutional-law conditions for the Prime Minister's primacy in the political system in case of co-habitation and discrepancies between the parliamentary and the presidential majority. The text was complemented by constitutional norms unknown to the original. French constitutional norms had to be put to good use, interpreted in line with and legally adapted to the desired political goal, i.e., the establishment of an effective state government in which the primacy of the President of the Republic would assert itself over both the Government and the legislature. The myth on the semi-presidential system was drawn on for both the adoption of the provisions regulating the organisation of government in the 1990 Constitution of the Republic of Croatia and their amendment in 2000.
The constitutional doctrine determines the existence of American federalism in case when one region in the state enjoys a special form of autonomy, & often a different constitutional position from ...other parts as well. Asymmetry may be introduced by the constitution or international agreement, but also by the state legislature. Asymmetry may also be the result of minority military rebellion, successful use of force. However, some democracies in Western Europe have introduced recently asymmetry without outside intervention or military rebellion, among others, Denmark, Spain, Great Britain & Italy. Asymmetry in the federal system is recognized in distinguishing the stages of autonomy & powers among federal units, for instance it can be found in a number of constitutions of contemporary federations: Belgium (1993), Germany (1949), Malaysia (1963) & Russia (1993). Asymmetrical federalism occurs in multi-national states, it is required by minority national communities, & the proponents of state unitarianism point our that minority regions are a threat to the state unity & constitutional values of solidarity, equality & freedom, that they lead to the collapse of the state which adopts it. The article deals with the analysis of the development of asymmetrical federalism in Canada. Tables. Adapted from the source document.
Pitanje kako formirati vladu ako izborni rezultat nije dovoljno jasan za određivanje kontura za njezino oblikovanje otvara se kada stranke nisu jasno obznanile svoje saveze prije izbora ili kada ...izborni rezultat nije izlučio apsolutnu većinu u korist jedne ili druge predizborno stvorene koalicije stranaka. Njemački odgovor daje prednost većinskom elementu nad ideološkim elementom. Umjesto stava da najbrojnija parlamentarna stranka nužno mora vladati ili da sukob dviju najvećih stranaka apsolutno isključuje njihov savez u postizbornom vladanju političke stranke smatraju da obvezatno moraju djelovati kako bi se institucionalno stvorila većina potrebna za vladanje. Njemačka doktrina iznosi da nužnost raspolaganja radno sposobnom vladom vrijedi više od stranačkih ideoloških razmatranja i prosudbi. U zbilji njemačkog parlamentarnog sustava predsjednik SR Njemačke predlaže za kancelara osobu koja na temelju objavljenog pismenog koalicijskog sporazuma zaključenog u prethodnom postupku formiranja vlade, prije započinjanja formalnog ustavom propisanog postupka, dokazuje da uživa apsolutnu većinu svih zastupnika u Bundestagu. U Velikoj Britaniji ustavna se zagonetka o formiranju vlade u slučaju da izbori ne rezultiraju apsolutnom većinom za pojedinu stranku u Donjem domu rješava ustavnom konvencijom. Od aktualne vlade očekuje se da podnese ostavku ako postane jasno da neće moći dobiti povjerenje Donjeg doma te ako postoji jasna alternativa. Ustav Republike Hrvatske (čl. 98.) određuje obvezatno obavljanje konzultacija, odnosno provedbu neformalnog prethodnog postupka za formiranje vlade. Takav postupak u praksi čine istražni koalicijski razgovori i završni dogovor vidljiv u koalicijskom sporazumu (SR Njemačka) ili na listi potpisa većine svih zastupnika (Hrvatska).
Europski ustavni sudovi i vrhovni sudovi država članica SAD-a sa ustavno usvojenim oblicima neposrednog narodnog odlučivanja, referendumom i građanskom inicijativom, kontroliraju jedinstvo forme i ...sadržaja referendumskih pitanja prema načelu jasnoće referendumskog pitanja, čime se jamči nepristrano i pošteno referendumsko izjašnjavanje. Kontrola je predviđena u ustavima ili su pravila kontrole prema načelu jasnoće referendumskog pitanja oblikovali ustavni suci. Neposredno narodno referendumsko odlučivanje ne daje glasačima mogućnost političkog pregovaranja, političke trgovine i oblikovanja kompromisnog prijedloga. Načelo jasnoće referenduma štiti slobodu glasa i otklanja stavljanje glasača u poziciju da donesu odluku o više prijedloga i politika “u paketu” upotrebom jednog glasa, a time i mogućnost usvajanja zakonskih prijedloga i ustavnih promjena u kojima neki dijelovi dobivaju samo potporu manjine.
Autori u ovome radu analiziraju pitanje odnosa prava država članica i Europske unije u smislu uređenja pitanja Kompetenz-Kompetenz, tj. kroz prizmu odluka Suda Europske unije i njemačkog Saveznog ...ustavnog suda u predmetima Weiss i PSPP istražuju situaciju kada pojedina država članica tvrdi da je neko tijelo EU-a postupalo ultra vires (preko granica ovlasti dodijeljenih mu Osnivačkim ugovorima). Prikazuju proces uvođenja europske pravne stečevine u nacionalno ustavno uređenje te analiziraju uspostavlja li dosadašnji razvoj Europske unije kao zajednice koja utjelovljuje federalno načelo (na način sui generis) apsolutni ili ipak tek ograničeni primat europskog prava u odnosu na pravo država članica. Nude osvrt na kapitalna načela prava EU-a uvedena praksom Suda Europske unije te prateću judicijalizaciju politike, dok središnje mjesto zauzima odluka Suda Europske unije u predmetu Weiss te nastavna odluka njemačkog Saveznog ustavnog suda u predmetu PSPP. Komunikacija dva suda u ovim predmetima posljednji je nastavak u namjeri najvišeg njemačkog suda da nadzire i ustavlja širenje ovlasti Europske središnje banke u pitanjima ekonomske politike te se ne može prenaglasiti značaj njegove odluke da po prvi put u gotovo 70 godina članstva u europskoj integraciji odbije primijeniti akt tijela Europske unije. Rad završavaju iznošenjem mišljenja o ulozi Suda Europske unije u stvaranju projekta zajednice europskih naroda i stavljanjem prijedloga u kojem bi se smjeru trebao nastaviti razvijati odnos između EU-a i država članica kad je posrijedi nadređenost prava, a sve kako bi se ojačao legitimitet i demokratski potencijal EU-a.
Izučavanje federalizma i saveznog Ustava SAD-a ne daje potpunu sliku ustavnopolitičkog sustava SAD-a, nedovoljno je jer zanemaruje državni konstitucionalizam. Razlike između državnih ustava i Ustava ...SAD-a toliko su brojne da opravdano možemo govoriti o dvije ustavne tradicije. Američka državna ustavna tradicija oduvijek je ohrabrivala nepovjerenje u vlast koju predstavljaju izabrani zastupnici i time činila neposrednu demokraciju privlačnom. U tekstu autorica razmatra evoluciju državnog konstitucionalizma u SAD-u od progresivnog razdoblja i pokreta za reformu državnih ustava s kraja 19. do dvadesetih godina 20. stoljeća, državne ustavne reforme nakon Drugog svjetskog rata i od 1970-ih do danas te posljedice ponovne pojave neposredne demokracije u državama SAD-a na prijelazu u 21. stoljeće.
Autorice u članku analiziraju sudski nadzor referendumskih odluka u saveznim državama SAD-a s obzirom na zaštitu manjinskih prava. U uvodnom djelu objašnjava se razlika u temeljnom funkcioniranju ...ustavnih sustava dviju razina: savezne razine i razine država članica. Ustav SAD-a utemeljen je na posrednom narodnom prihvaćanju i složenim većinama, državni ustavi instrumenti su većinske demokracije.
U drugom dijelu tumači se izbor sudaca u saveznim državama. U trećem dijelu prikazani su povijesni slučajevi rasističkih narodnih inicijativa te novije tendencije usmjerene protiv imigranata i homoseksualaca. Razmotrena su i tehnička mjerila u praksi državnih sudova. U četvrtom se dijelu iznosi argumentacija u prilog sudskom nadzoru od federalnih sudova. Analizirana je praksa Vrhovnog suda
SAD-a u odnosu na načelo jednakosti općenito, a potom i u odnosu na neposredno donesene propise. Utvrđuje se postojanje temeljnog ustavnog prava na jednaku građanku participaciju u društvu. Zaključno se naglašava važnost korektivne funkcije sudskog nadzora nad oblicima neposredne demokracije, kao i njegova prava mjera.