Transhumanizam karakterizira shvaćanje ljudske prirode dinamičnom i fleksibilnom te stoga prijemljivom za različita tehno-znanstvena poboljšanja. U ovom su radu empirijski istraživani stavovi i ...prediktori među studentima grada Zagreba (N=218) prema transhumanizmu. Iako većina ispitanika nije transhumanistički orijentirana, dio je pristao uz njemu karakteristične koncepcije ljudskoga tijela i svijesti uz otvorenost za više praktičnih poboljšanja. Najznačajnijim prediktorom prihvaćanja transhumanizma kod studenata pokazala se religioznost te prihvaćanje novih tehnologija i svjetonazor, slijedom čega je on profiliran kao sekularni, tehnološki i liberalni fenomen. Doprinos ovoga rada je u aktualiziranju teme o kojoj nema mnogo empirijskih uvida u hrvatskom društvu mapiranjem životno stilskoga obrasca pristalica i protivnika transhumanizma ne samo na teorijskoj, već i praktičnoj razini, čime je promaknut iz znanstvene fantastike u sferu svakodnevice naznačujući skromno, ali ipak prisutno približavanje studenata perspektivi transhumanizma čije društvene implikacije tek treba istražiti.
Transhumanism characterizes the understanding of human nature as dynamic and flexible and therefore receptive to various improvements within technoscientific system. In this paper, transhumanism is empirically researched through attitudes and predictors among students of the city of Zagreb (N=218). Although most respondents were not transhumanist, some of them affirmed its characteristic conceptions of the human body and consciousness, expressing openness to various bodily improvements. The most important predictor of student acceptance of transhumanism was religiosity with the acceptance of new technologies and worldview, which is why transhumanism was profiled as a secular, technological and liberal phenomenon. The contribution of this paper is in actualizing a topic on which there are not many empirical insights in Croatian society by mapping the lifestyle of supporters and opponents of transhumanism not only on a theoretical but also practical level, thus moving from science fiction to everyday life and indicating a modest, yet present, student inclination to the perspective of the transhumanism whose social implications have yet to be addressed.
Papa Franjo 2015. godine izdao je encikliku
Laudato si’ – O brizi za zajednički dom
koja je pobudila veliko zanimanje među vjernicima Katoličke Crkve i u akademskoj zajednici. Kako bi se enciklika ...mogla što bolje razumjeti, u radu se opisuju njezina tri glavna obilježja: dijalog razuma i vjere, sveopće zajedništvo te nerazdvojiva povezanost ekonomije, ekologije i siromaštva. Prvo obilježje enciklike tiče se suradnje s eminentnim znanstvenicima koja je rezultirala tekstom prvoga poglavlja enciklike. Drugo obilježje odnosi se na povezanost svih stvorenja na svijetu koja proizlazi iz Božjega čina stvaranja, a treće na nerazdvojivu povezanost ekonomije, ekologije i siromaštva. Sva su tri obilježja enciklike u funkciji promicanja cjelovite ekologije kao jedine alternative dominantnoj paradigmi tržišne ekonomije i odnosu prema okolišu.
In 2015, Pope Francis released his encyclical letter
Laudato si’ – On Care for Our Common Home
, which aroused great interest among the faithful of the Catholic Church and in the academic community. To understand the encyclical better, this article outlines its three main characteristics: the dialogue between faith and reason, the universal communion, and the inseparable connection between economics, ecology, and poverty. The first characteristic concerns the cooperation with eminent scientists which resulted in the text of the first chapter of the encyclical. The second characteristic refers to the connection between all creatures in the world that proceeds from God’s act of creation, and the third refers to the inseparable interconnectedness of economy, ecology, and poverty. All three characteristics of the encyclical are in the function of promoting the comprehensive ecology as the only alternative to the dominant paradigm of market economy and attitude towards the environment.
Ovaj rad tematizira nedovoljno istraženu modnu potrošnju iz hrvatskoga konteksta. S obzirom na to da je u referentnoj literaturi istaknut aktivni modni interes studenata, njih 24 uključeno je u ...provedbu kvalitativnoga istraživanja metodom fokus grupe održane u četiri navrata sredinom 2020. Opći cilj bio je istražiti studentske modne prakse u svakodnevici s posebnim osvrtom na principe brze i etičke modne potrošnje kako bi se utvrdilo prema kojem se modelu profiliraju. Iako sudionici istraživanja nisu raspolagali s konkretnim saznanjima o (ne)etičnim praksama modnih trgovina te su u pravilu konzumirali brzu modu, iskazali su otvorenost naspram etičkih proizvoda smatrajući kako moda ne bi trebala biti platforma ugnjetavanja uključenih aktera. Nalazima je detektirano i postojanje (post)modernoga potrošačkoga sukoba tako što su se sudionici okarakterizirali modnim individualistima koji su istodobno slijedili modne trendove uz opće negiranje utjecaja na vlastite potrošačke izbore dok su se u većini inspirirali modnim sadržajima s društvenih mreža, iz okoline te iz različitih medija. Razvivši listu modnih ulaganja kombinirali su kvalitetu i kvantitetu, nerijetko se otkrivajući masovnim ekskluzivistima. Pokazana slojevitost i hibridnost studentske modne potrošnje u konačnici je interpretirana u kontekstu (post)moderne životno-stilske ambivalentnosti te je ukazana potreba za većom edukacijom i društvenim angažmanom studenata na ovu temu.
In 2015, Pope Francis released his encyclical letter Laudato si’ – On Care for Our Common Home, which aroused great interest among the faithful of the Catholic Church and in the academic community. ...To understand the encyclical better, this article outlines its three main characteristics: the dialogue between faith and reason, the universal communion, and the inseparable connection between economics, ecology, and poverty. The first characteristic concerns the cooperation with eminent scientists which resulted in the text of the first chapter of the encyclical. The second characteristic refers to the connection between all creatures in the world that proceeds from God’s act of creation, and the third refers to the inseparable interconnectedness of economy, ecology, and poverty. All three characteristics of the encyclical are in the function of promoting the comprehensive ecology as the only alternative to the dominant paradigm of market economy and attitude towards the environment.
Estetska kirurgija globalno je popularni fenomen u kojemu ogledamo transformativni potencijal ljudskoga tijela ne samo kao biološke, već i sociokulturne kategorije. Uvidjevši manjak srodnih ...tematizacija, cilj
rada bio je utvrđivanje profila studenata grada Zagreba zainteresiranih za estetsku kirurgiju u svrhu poboljšanja vlastitog izgleda u širini njihovih identitetskih atribucija. Na prigodnom uzorku anketiranih studenata (N=218) utvrđeno je da se njihov interes za estetskom kirurgijom profilira na razini spola, religioznosti, odnosa naspram starenja i novih tehnologija. Tako su se studentice te nereligiozniji, tehnooptimističniji studenti sa stavom da starenje treba tehno-znanstveno dokinuti iskazali zainteresiranijima za estetskom kirurgijom od muških kolega, religioznijih, tehnopesimističnijih
i indiferentnih prema pitanju dokidanja starenja. K tome, trećina ispitanih studenata pokazala se otvorenima za vlastite estetske zahvate u budućnosti, uglavnom navodeći dva ili više (ne)invazivna zahvata. Dobiveni profil takozvanih zainteresiranih estetičara naznačio je potrebu za daljnjim istraživanjem teme s poželjnim interdisciplinarnim pristupom u kontekstu hrvatskog društva.
Rak dojke najčešća je zloćudna novotvorina u žena u Republici Hrvatskoj. Osnovne radiološke pretrage u dijagnostici bolesti dojke jesu mamografija, ultrazvuk i magnetska rezonancija. U radu su ...prikazane radiološke smjernice za radiološku dijagnostičku i intervencijsku obradu bolesti dojke i praćenje bolesnica oboljelih od raka dojke u Republici Hrvatskoj. Razrađen je algoritam radiološke obrade kod simptomatskih bolesnica, trudnica i dojilja, bolesnica prosječnog i povećanog rizika za razvoj karcinoma dojke, te kod bolesnica s radiološkim nalazom upalnih promjena (mastitisa).