Cilj rada: Adolescencija je razvojna faza tijekom koje pojedinci počinju učvršćivati osjećaj identiteta, obilježen autonomnim funkcioniranjem koje će dovesti do neovisnog života uz održavanje ...sigurnih veza s obitelji, vršnjacima i širom zajednicom te spolnog sazrijevanja. Cilj je ovog rada ispitati i usporediti znanje, stavove i navike o spolnosti adolescenata te utvrditi postoje li razlike između učenika medicinske škole i gimnazije.
Metode rada: Analiza je provedena anonimnim anketnim upitnikom od 27 pitanja općeg karaktera te pitanjima navika, ponašanja, znanja i stavova povezanih sa spolnošću. U istraživanje su uključeni učenici Srednje medicinske škole i Gimnazije „Matija Mesić” u Slavonskom Brodu u dobi od 17 do 20 godina. Sudjelovalo je 100 učenika; od toga ukupno 72 djevojke i 28 mladića.
Rezultati: Dobiveni podaci pokazuju da je 59 % anketiranih stupilo u spolni odnos. Tek 17 % ispitanika pokazalo je visoku razinu znanja koje se odnosi na spolnost i prevenciju rizičnih ponašanja. Većina ispitanika (65 %) smatra da bi besplatni kontraceptivi smanjili broj neželjenih trudnoća i spolno prenosivih bolesti, dok gotovo svi (91 %) smatraju da je zdravstveni odgoj potreban u školama.
Zaključak: Većina ispitanika stupila je u spolne odnose, češće oni iz medicinske škole, a najčešći je razlog prvog stupanja u spolni odnos ljubav. Gotovo svi ispitanici upotrebljavaju kontracepciju. Znanje ispitanika o spolnosti, posebno gimnazijalaca, na nezadovoljavajućoj je razini. Ispitanice imaju znatno jasnije stavove protiv abortusa od muških ispitanika. Većina ispitanika želi zdravstveni odgoj u školama.
In Sexual Orientation and Gender Identity Discrimination Holning Lau offers an incisive review of the conceptual questions that arise as legal systems around the world grapple with whether and how to ...protect people against sexual orientation and gender identity discrimination. Readership: All interested in LGBT rights (i.e., SOGI rights). This audience ranges from students to seasoned LGBT rights experts who specialize in a particular country/region and are seeking to learn about other parts of the world.
Spolnost i adolescencija Protić, Dubravka
Nastavnička revija,
12/2020, Letnik:
1, Številka:
1
Paper
Odprti dostop
Iako se o spolnom odgoju često raspravlja, postavlja se pitanje postoje li adekvatni odgojno-obrazovni sadržaji u srednjim školama sadržaji. Cilj ovog rada je ispitati znanje i stavove učenika ...medicinske škole o spolnosti te postoji li potreba za uvođenjem zdravstvenog odgoja u srednje škole. Također se željelo utvrditi postoji li razlika spolnog ponašanja učenika u dobi od 14 godina i učenika u dobi od 18 godina. Uzorak ispitanika čini 216 učenika Škole za medicinske sestre Vinogradska, 176 djevojaka i 41 mladić. U istraživanju su sudjelovali učenici od prvog do četvrtog razreda, a dobna granica kretala se između 14 i 19 godina. Za potrebe ovog istraživanja konstruiran je anketni upitnik. Sva pitanja u anketnom upitniku su pitanja objektivnog tipa. Zadatak učenika je odabrati odgovor između više ponuđenih odgovora. Za obradu podataka korištena je deskriptivna statistika i osnovni statistički parametri te hi kvadrat test. Učenici Škole za medicinske sestre Vinogradska ne posjeduju točne informacije o spolnosti te postoji potreba za uvođenjem spolnog odgoja (u okviru zdravstvenog odgoja) u srednje škole. Manjak edukacije adolescenata o spolnosti ima za posljedicu nedostatak ključnih informacija što potvrđuje naše istraživanje. Našim ispitanicima nedostaju osnovne spoznaje o menstrualnom ciklusu, metodama kontracepcije i njihovoj uspješnosti, trudnoći te pobačaju.
Cilj istraživanja je utvrditi koliko se učitelji s određenim radnim iskustvom osjećaju kompetentno poučavati o ljudskoj spolnosti te kako procjenjuju važnost pojedinih tema za poučavanje o ljudskoj ...spolnosti. Također je cilj utvrditi koje teme nikad ili rijetko poučavaju, kao i razloge takvog odabira. Istraživanje je provedeno tijekom školske godine 2019./2020. na uzorku od 52 učitelja Prirode i Biologije. Provedena je online anketa u kojoj su učitelji pomoću skale od 1 do 5 procjenjivali svoje slaganje s tvrdnjama koje se odnose na procjenu: (i) kompetentnosti za poučavanje o ljudskoj spolnosti, (ii) važnosti tema za poučavanje o ljudskoj spolnosti te (iii) tema koje nikad ili rijetko poučavaju. Provedena je i procjena utjecaja određenih čimbenika na odabir teme koje nikad ili rijetko poučavaju. Istraživanjem je utvrđeno da se učitelji osjećaju djelomično kompetentnima poučavati o ljudskoj spolnosti pri čemu teme Masturbacija i Različite seksualne orijentacije (homoseksualnost, biseksualnost, transrodnost,…) procjenjuju važnima, ali ih i navode kao teme koje, uz teme Emocije i Nasilje u vezama, nikada ili rijetko poučavaju. Kao glavne razloge za nepoučavanje pojedinih tema vezanih uz ljudsku spolnost navode nedovoljnu količinu vremena za izvedbu sata i činjenicu da pojedine teme nisu određene ishodima. Učitelji većinom procjenjuju kako religija i stavovi učenika i nastavnika uopće ne utječu na odabir tema za poučavanje o ljudskoj spolnosti, a oni s više godina radnog iskustva većinom procjenjuju kako stavovi društva, ali i roditelja djelomično utječu na odabir teme za poučavanje o ljudskoj spolnosti.
Extended description:
Erotični sejem s striptizetami, starletami in pripomočki. Izjava Max Modic. Zavod za kulturo pornografije 69 je na Celjskem sejmu ta konec tedna organiziral mednarodni erotični ...sejem »EROTIKA 69«. Sejem je ciljni publiki in zainteresirani javnosti celovito predstavil slovensko ponudbo s področja zabavne industrije za odrasle.
Information:
An international erotic fair "Erotic 69" was organized in Celje. To its target audience and interested public the fair offered a full range of Slovenian adult entertainment industry offer and products.
Original language summary:
Mednarodni erotični sejem je ciljni publiki in zainteresirani javnosti celovito predstavil slovensko ponudbo s področja zabavne industrije za odrasle.
Rad se bavi pitanjem seksualnoga odgoja u odgojno-obrazovnom kontekstu u prvoj polovini 20. stoljeća. Ono što je karakteristično za to razdoblje, ali i čitavo stoljeće, jest postojanje dvostrukih ...standarda u odgoju i obrazovanju dječaka i djevojčica, prema kojima je ženska seksualnost uglavnom nevidljiva. Prijetnja društvu bio je muški spolni nagon, koji je trebalo kontrolirati, pa se većina propisa, normi, knjiga, uputa i zakona bavila tom tematikom. Dominantan je utjecaj Katoličke crkve, koja je raznim zakonskim i moralnim regulativama određivala granice prihvatljivog odnosno neprihvatljivog ponašanja te zagovarala isključivo apstinenciju. Pogled na seksualnost bio je negativan, barem na deklarativnoj razini, pa se na razne načine provodila politika kontrole, discipline i zastrašivanja. To se potkrepljivalo netočnim medicinskim „činjenicama” o štetnosti pretjeranoga izlučivanja tjelesnih tekućina, što pak dovodi do slabljenja živčanoga sustava i raznih drugih ozbiljnih poremećaja. Spomenuti elementi karakteriziraju prvu polovinu 20. stoljeća te se jasno ocrtavaju u izvorima korištenima u ovom radu.
Rad ističe da odnos između spolnosti (seksualnosti) i prokreacije valja razumijevati počevši od njegova položaja unutar povijesti i u kontekstu povijesnosti kultura. Pri tome autor naglašava da su od ...druge polovice 19. st. na djelu velike kulturne promjene obilježene napuštanjem primata prokreacije nad spolnošću, odnosno izlaskom iz višetisućljetnog hermeneutičkog shvaćanja spolnosti kroz prokreaciju. Analizom spolnosti i prokreacije, rad ukazuje na zapadno shvaćanje 'prokreacionizma' uočavajući njegove pitagoričke korijene. Traži se nadilaženje takvog shvaćanja i ukazuje na dokumente crkvena učiteljstva 20. st., posebice Drugog vatikanskog sabora, ističući promjene u hermeneutičkim pogledima. Polazeći od apostolske pobudnice Amoris laetitia pape Franje, spolnost se promatra u njezinoj povezanosti s posvemašnjim zajedništvom koje se stvara između muškarca i žene, njihova potpuna i bogata jedinstva. Ističu se i razlike između, s jedne strane odnosa spolnosti i prokreacije unutar Crkve, i s druge stavova koji u društvu postaju sve dominantnijim, naglašavajući da postoji manje elemenata u kojima postoji konsenzus a više razmimoilaženja.
Članak donosi kratak pregled emocije srama pod psihološkim i osobito kulturološkim gledištem. Također se dotiče osjećaja skromnosti koji je povezan sa stidom. Oboje, i skromnost i stid, prisutni su u ...čitavom ljudskom rodu, pomažući izgradnji “društvenih ugovora" koji se prenose, spoznaju te uključuju norme ili neko kršenje pravila ili običaja, osobito povezanih s emocionalnim i osobnim područjem, ‘seksualnim’ ili ‘intimnim’, a koja su općenito prihvaćena. Stid je povezan s moralom i društvenim osjećajima, budući da oni duboko odražavaju pravila i standarde društva o kojemje riječ. Sram može igrati značajnu ulogu u psihopatologji, u izraženjem obliku može pridonijeti psihopatološkom razvoju nekih poremećaja, poput primjerice depresje ili poremećaja prehrane, poput anoreksje.
Iskustvo srama uključuje snažne osjećaje nelagode s različitim varijacijama od osobe do osobe. Oni su često popraćeni somatskim i psihološkim pojavama, s izvanjskim očitavanjima, koja su izvan kontrole: neverbalnom komunikacijom kao što su pogledi, grimase, uzdisanje, spuštanje pogleda, itd. Sram, dakle, proizlazi iz gubitka odgovarajuće slike o sebi u javnosti i gubitka samopoštovanja, pokreće mehanizam kompleksa manje vrijednosti’, što ugrožava identitet osobe. Kada je narušena slika o sebi, osjećaj srama koji se javlja iznimno je snažan te izaziva patnju. Naposjetku, neke tendencije unutar naše kulture ili društva mogu navesti pojedinca da se srami što se srami, a rezultat je da sram postaje prilika za iskupljenje te osobni i zajednički rast.