The Slovak Republic is experiencing a growing brain drain of elite secondary school students. Slovak human capital flows chiefly to Czech Higher Education Institutes (HEIs). The aim of this paper is ...to analyse who these Slovak students are to create a complete profile of Slovak students at Czech HEIs. We used a unique dataset based on the surveys EUROSTUDENT V and DOKTORANDI 2014 to explore differences between Czech and Slovak students, their financial situation and the functionality of the intergenerational transmission mechanism. We have found that Slovak students at Czech HEIs come from highly educated families and from the middle and higher class families significantly more often than Czech students at Czech HEIs or Slovak students at Slovak HEIs. Approximately 80% of them came from grammar schools. Slovak students also often have better language skills. We have discovered that Slovak students at Czech HEIs enjoy certain social benefits, slightly more often they have higher monthly income compared to Czech students, and they work slightly less often during their studies. Finally, according to our findings, Slovak doctoral students are often reluctant to return back to the Slovak Republic or to stay in the Czech Republic.
Profesor Zlatko Meić je dobitnik Godišnje državne nagrade za znanost 2006., pa je njegov životni put te znanstveno, stručno i nastavno djelovanje opisan s dosta detalja. Rođen je 1938. u Šidu, a ...školovan u Varaždinu (sedmoljetka, 1945.-1952., i gimnazija, 1952.-1957.) i Zagrebu (Tehnološki fakultet, 1957.-1962.). Magistrirao je na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu (1967.), gdje je zatim vrlo brzo i doktorirao (1969.) Karijeru je proveo u Institutu Rugjer Bošković i Kemijskome odsjeku Prirodoslovno-matematičkoga fakulteta u Zagrebu. Područje istraživanja mu je bilo molekularna spektroskopija, gdje ostavio značajan znanstveni i stručni opus. Na Kemijskome odsjeku je djelovao u Zavodu za analitičku kemiju, gdje je modernizirao nastavu i uveo novi kolegij Identifikacija spojeva spektroskopskim metodama. Imao je vrlo velik broj diplomanata, jer se odlikovao dobronamjernim i smirenim pristupom svakom studentu.
Hrvatski kemičari. II. Karlo Weber Hanžek, B.; Soljačić, I.; Trinajstić, N.
Kemija u industriji; časopis kemičara i tehnologa Jugoslavije,
01/2009, Letnik:
58, Številka:
1
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
S dosta detalja opisan je život profesora Karla Webera. Rodio se 1902. u Mramorku (Vojvodina), a umro je 1978. u Zagrebu. Studirao je kemiju i fiziku u Grazu i Freiburgu, a doktorirao je 1926. u ...Grazu. Službovao je na Kemijsko-tehnološkome odjelu Tehničkoga fakulteta u Zagrebu (1927.-1945.), gdje je napredovao od asistenta do redovitoga profesora. Nakon 8. svibnja 1945., jedva spasivši glavu, najprije radi u knjižari Juraj Križanić (1945.-1946.), a zatim od 1946. do odlaska u mirovinu 1972. u Zavodu za sudsku medicinu i kriminalistiku Medicinskoga fakulteta u Zagrebu.
Bavio se kemijskom kinetikom, fotokemijom i optičkim pojavama (luminiscencija, fluoroscencija, fotografija). Značajniji dio svoga opusa objavio je dok je bio na Kemijsko-tehnološkome odjelu Tehničkoga fakulteta. U Zavodu za sudsku medicinu i kriminalistiku Medicinskoga fakulteta morao je rješavati tekuće probleme iz forenzike i toksikologije pomoću tehnika fizikalne i analitičke kemije. No Weber je usprkos svemu bio vrlo plodan autor, objavio je 159 znanstvenih radova, 4 monografije od kojih se posebice ističe prva knjiga uopće o inhibitorskome djelovanju kemijskih spojeva Inhibitorwirkungen - Eine Darstellung der Negative Katalyse in Lösungen (Ferdinand Enke-Verlag, Stuttgart, 1938.) te sedamdesetak stručnih članaka.
Pod njegovim voditeljstvom izrađeno je 13 magistarskih radova i 24 doktorske disertacije, za koje su navedeni dostupni podatci. Weber je bio sjajan kemičar i vrlo strpljiv i ugodan učitelj.
U današnjem informacijskom okruženju, koje karakterizira dostupnost informacija, ali i informacijsko preopterećenje, predstavlja izazov uspješno se snalaziti kako u svakodnevnom životu tako i u ...obrazovnom okruženju. Zbog toga se može pretpostaviti da se i doktorandi, u takvom okruženju, susreću s različitim poteškoćama pri traženju i korištenju relevantnih informacija za znanstvenoistraživački rad, ali i tijekom poslijediplomskog studija općenito te da im je potrebna pomoć u tom dugotrajnom procesu. Cilj rada je dati pregled dosadašnjih spoznaja o tradicionalnoj, ali i izmijenjenoj ulozi visokoškolskih knjižničara u istraživačkom procesu doktoranada. Također, u radu će se pojasniti i koncept zona intervencije Carol Kuhlthau koji može poslužiti kao okvir pri poučavanju ove skupine korisnika. Svrha rada je potaknuti knjižničare na promišljanje o tome na koji način visokoškolske knjižnice trenutno pridonose obrazovnom iskustvu i istraživačkom radu doktoranada te ukazati na važnost prilagodbe i unaprjeđenja informacijskih i knjižničnih usluga, važnost suradnje visokoškolskih knjižničara i mentora (i/ili drugih profesora s poslijediplomskog studija) te aktivnog sudjelovanja visokoškolskih knjižničara u informacijskom opismenjavanju doktoranada.
Zkušenost mne naučila nebýt přehnaně nadšený a nezvat hned všechny kolegy na atraktivně znějící akce. A tak jsem ještě začátkem června pouze přemýšlel, jaké asi bude složení doktorandů na týdenním ...„Kurzu základů vědy Akademie věd“. Nejspíše fyzici, možná přírodovědci nebo lékaři - jako student filozofického oboru budu asi vyčnívat, přemítal jsem. Jaké překvapení, když jsem týden před zahájením na zahradní slavnosti u své bývalé pedagožky informační vědy potkal jednoho známého - architekta, který se na kurz také chystal.
Pavel Farkas.