Godine 1932., kada je gospodarska kriza vladala svjetskim i
hrvatskim gospodarstvom, u "Bati" u Borovu kraj Vukovara
započela je proizvodnja prve u cijelosti industrijski izrađene
obuće u Kraljevini ...Jugoslaviji. U svojim početcima
zapošljavala je tek oko stotinjak radnika, no taj je broj
porastao 1939. godine do više od 4000 radnika, kada je i
zabilježen najveći broj zaposlenika u povijesti ove tvornice.
Uzimajući u obzir broj zaposlenika, cjelokupnu proizvodnju
te raspon uloženoga kapitala, tvornica "Bata" u međuratnom
razdoblju bila je jedna od najvećih tvornica u Kraljevini
Jugoslaviji. Sam smještaj tvornice u Borovu odabran je
zbog povoljna geografskoga položaja koji je omogućavao
povoljne prometne veze ne samo unutar granica Kraljevine
nego i s inozemstvom. Istodobno s izgradnjom tvornice
podizana su i stambena naselja. Uz industrijski rad nije se
zapuštala ni briga za socijalni i ekonomski boljitak
zaposlenika, tzv. "Batinih" suradnika. Vukovar se od
administrativnoga središta Srijemske županije, odnosno
oblasti, transformirao, zajedno sa svojom okolicom, u
industrijsko središte. Kasnije, u poslijeratnom razdoblju,
posebno od 1950-ih godina, tvornica će poslužiti kao
temelj snažna gospodarskog i demografskog uzleta
grada Vukovara.
Smanjenje korupcije i veće stope obrazovanja značajno pozitivno utječu na bruto domaći proizvod zemalja svijeta te su uvjet ostvarivanja održivoga ekonomskog razvoja po većim i bržim stopama, odnosno ...dostizanja višeg stupnja razvijenosti i boljega životnog standarda. Nakon postizanja određene razine ekonomskog razvoja, što pokazuju i rezultati provedenoga istraživanja, borba protiv korupcije i ulaganje u obrazovanje počinju utjecati na rast bruto domaćeg proizvoda po znatno većim stopama, iz čega proizlazi da svaka ekonomska politika treba u ostvarivanju svojih ciljeva ustrajati na smanjenju korupcije i većim stopama obrazovanja.
Prisutnost integracijskih i dezintegracijskih procesa u Europi nameće redefiniranje mnogih bitnih kategorija političkog i ekonomskog suživota, kako bi se mogla ostvariti ideja Europe kao zajedničkog ...doma. Zbog dimenzija promjena potrebno je mijenjati paradigme ekonomskog razvoja, prihvaćajući Schumpeterov koncept daje ekonomski razvoj sadržan u procesu stalne kreativne destrukcije. Ako Europa ne riješi ekonomske probleme s kojima je suočena, a koji postaju sve više kulturni problem opstanka i razvoja, ideja Europe kao zajedničkog doma neće se ostvariti.
Suvremena istraživanja ekonomskih nejednakosti i siromaštva naglašavaju da se njihovi ključni uzroci nalaze u području porezne politike, politike radne snage i zapošljavanja, a u novije vrijeme ...naročito se kao uzroci naglašavaju obrazovanje i obrazovanost stanovništva. Stoga autori istražuju razinu i kvalitetu obrazovanosti stanovništva Republike Hrvatske kao jedne od najvažnijih odrednica siromaštva. U skladu s nalazima, koji podastiru teorijske i empirijske dokaze o njihovoj povezanosti, ukazuju na značaj obrazovanja kao najznačajnijeg područja djelovanja ekonomske i socijalne politike u cilju dugoročnog smanjenja siromaštva i ekonomskih nejednakosti te dostizanja razine razvijenosti najrazvijenijih CEE zemalja i zemalja Europske unije.
Na temelju brojne literature i vlastitih istraživanja autor daje geografski položaj Senja i analizira njegovu prometnu i trgovačku važnost tijekom prošlosti. Sagledava daljnji razvitak Senja i šire ...senjske okolice u novim ekonomskim uvjetima, ovisno o prometu i trgovini. Analizira
stare i postojeće kopnene i pomorske veze Senja i unutrašnjosti te posebno analizira buduću jadransku auto-cestu sa svim njenim priključcima i poprečnim vezama s otocima i Pod-gorjem.
Krajem 1980-tih, ključno pitanje razvoja bilo je fokusirano na rast dohotka umjesto na rast kvalitete živоta. Kao rezultat toga i razvojne strategije bile su orijentira- orijentirane prema ...proizvodnji i nisu ostavljale dovoljno prostora porastu blagostanja pojedinca.
Početkom 1990-tih pojavio se koncept humanog razvoja, naglašavajući jedinstvenu premisu da ekonomski razvoj u krajnjem smislu treba rezultirati rastom kvalitete živоta ljudi, dok cilj razvojnog procesa treba biti širenje sposobnosti pojedinca,
što se može postići jedino njhovim stavljanjem u fokus razvojnog procesa.
Rad je usredotočen na kvalitetu života stanovništva. Točnije, kao nadopunu dosadašnjim praksama izračunavanja indeksa humanog razvoja u Makedoniji (HDI) - kao pokazatelja kvalitete življenja, pokušat ćemo izračunati indeks siromaštva (HPI - 2) - kao pokazatelja nedohodovnog siromaštva, potom indeks razvoja prema spolu (GDI) - kao pokazatelja nejednakosti između muškaraca i
žena, kao i zbirne indekse humanog razvoja za urbane i ruralne općine.
Predpostavka je da će sve to doprinijeti unapređenju kvalitete odluka državnih i
lokalnih vlasti Makedonije za područje humanog razvoja.
Članak se bavi obilježjima razmještaja stanovništva u priobalnom području Prikaspijske regije. Autor daje kratak pregled povijesti regije obilježene složenom isprepletenošću sudbina naroda koji sada ...nastanjuju priobalno područje Kaspijskoga mora. U 18. stoljeću na to područje prodire Rusija suprotstavljajući se Iranu. Petar Veliki gradi utvrde koje se kasnije pretvaraju u naselja (Fort-Petrovsk, Fort-Ševčenko, Krasnovodsk i dr.). Razvoj naselja potiče i razvoj prometne mreže. Već se u tom razdoblju javljaju regionalne razlike u razvijenosti prometnih komunikacija. Te razlike umnogome odražavaju različitost ekonomsko-geografskog položaja pojedinih dijelova Prikaspijske regije. S namjerom da procijeni razlike u gustoći naseljenosti unutar Prikaspijske regije, autor primjenjuje metodu delimitacije granica priobalnih područja. Daje se analiza različitih pristupa koji su dosad primjenjivani u istraživanju razmještaja stanovništva u priobalnim područjima. Autor izdvaja nekoliko priobalnih zona koje se međusobno razlikuju prema stupnju atraktivnosti. Zbog različitosti prirodnoklimatskih uvjeta, stupnja naseljenosti i privredne razvijenosti, priobalna područja razlikuju se prema razvijenosti gradskih naselja. Najvećim stupnjem urbaniziranosti odlikuje se obalna zona Azerbajdžana, u kojoj se nalazi i najveći grad cijele Prikaspijske regije (Baku). Usporedna analiza razmještaja stanovništva unutar regije pokazuje da je najviše stanovnika na Iranskom dijelu priobalja, a najmanje na Turkmenskome. Pritom u najnaseljenijim dijelovima (iranskome i azerbajdžanskome) dominira arealni (centrifugalni) tip razmještaja stanovništva; suprotno tome, za najmanje naseljene dijelove (turkmenski i kazahski) karakteristični su disperzivni i žarišni tipovi razmještaja.