V prispevku so zajete naravnogeografske značilnosti Rakovško-Unškega polja, ki leži v Notranjskem podolju. Poleg geoloških in reliefnih značilnosti so obravnavane tudi druge naravne sestavine te ...pokrajinske enote. Večji poudarek je posvečen vodnim in podnebnim razmeram ter prstem. Večletna zbiranja podatkov so pokazala, da Rakovško-Unško polje ni suho polje, saj po večji količini padavin izvira voda v več izvirih, teče po polju in ponika v ponikalnicah. Merjenja zračnih temperatur v mirnem zimskem anticiklonalnem vremenu so pokazala, da tudi na tem polju nastopa temperaturni obrat. Za prsti je značilno, da so s pedogenezo na robnih delih polja nastale na dolomitni kamnini, na dnu polja pa po vsej verjetnosti na glinasti matični podlagi. Na samem dnu polja naravne vegetacije ni več, razprostira se antropogena raba in z njo povezano rastlinstvo. Robne dele polja poraščajo travišča in gozd bora s trirobo košeničico.
Leta 2018 sprejeta odločba Ustavnega sodišča o neustavnosti trenutne ureditve volilnih okrajev je znova oživila razpravo o reformi državnozborskega volilnega sistema. V središču razprave je vprašanje ...preoblikovanja oziroma odprave volilnih okrajev. Drugi pomembni prostorski element volilnega sistema – ureditev volilnih enot ‒ pa ni deležen večje pozornosti, saj ni bila predmet ustavne presoje. V članku želimo preveriti, v kolikšni meri obstoječa ureditev še izpolnjuje zakonska merila. V nadaljevanju so predstavljeni trije alternativni predlogi ureditve volilnih enot, njihove ključne značilnosti ter glavne prednosti in pomanjkljivosti.
U Hrvatskoj u skladu sa svjetskim trendovima dolazi do sve većih promjena krajobraza uslijed promjena korištenja zemljišta, klimatskih promjena te općenito antropogenoga utjecaja. Usporedno s time ...raste i potreba za intenzivnijim i dubljim poznavanjem značajki krajobraza u svrhu adekvatne zaštite i upravljanja. Cilj je ovoga rada dati pregled stanja znanstvenih istraživanja krajobraza i u Hrvatskoj da bi se utvrdili dionici, metodologije i raznolikost istraženih tematskih područja te stupanj istraženosti i poznavanja krajobraza Hrvatske. U posljednjih deset godina izražen je pojačan interes za istraživanja krajobraza te su utvrđena dva jasna pristupa: geografski pristup i pristup arhitekture i krajobrazne arhitekture. Pristupi se međusobno razlikuju u tematskim područjima istraživanja, metodologiji i prostornom kontekstu istraživanja.
This paper examines sports, cultural, historical, and urban geography to analyse hodonyms (names of streets and squares) and ergonyms (names of hospitality establishments) located in the proximity of ...sports centres. The research examines whether there is a link between the hodonyms and ergonyms associated with sports and the location of sports facilities. The starting point of this research was the assumption that spatial proximity influences the motivation for naming streets, squares, and hospitality establishments. Accordingly, this paper approaches the concept of sports in the urban landscape from a spatial aspect. Case studies were conducted in the two largest cities of the Republic of Croatia: the capital city Zagreb, and Split. The main methodological approach used in the analysis of data was statistical and interpretative. The research showed that there is a degree of association between hodonyms and ergonyms and the location of sports facilities. Sports transform and shape the urban landscape, not only the sports landscape (in the form of infrastructure), but also other parts of the city.
Metodika geografije razmjerno je mlada znanstvena disciplina unutar znanstvenoga polja geografije koja tek u posljednjih nekoliko desetljeća doživljava svoju punu znanstvenu afirmaciju. U prvim ...desetljećima znanstvena produkcija bila je usmjerena na radove koji primarno problematiziraju nastavu geografije, ali daljnji razvoj discipline upućuje na tendencije izdvajanja edukacijske geografije kao zasebna znanstvenoga sklopa i grane unutar navedenoga polja. S obzirom na navedeno stvara se potreba rekapitulacije znanstvene produkcije i najvažnijih spoznaja ove geografske znanstvene discipline u posljednjih pedeset godina. Pregled znanstvenih i znanstveno-stručnih radova metodike geografije i edukacijske geografije upućuje na svojevrsnu tematsku i metodološku promjenu paradigme koja počinje zahvaćati teme i objekte istraživanja znatno šire od učionice i nastave geografije. Primjetna promjena prevladavajućega znanstvenog interesa s pitanja kurikuluma i organizacije nastave prema istraživanjima ljudskih potencijala, organizacije obrazovne funkcije u prostoru te postignuća učenika upućuje na kontinuiran i stabilan razvoj.
Već je Ivo Frangeš zamijetio da se književni opus Vjenceslava Novaka može podijeliti u nekoliko krugova te ih je izdvojio na temelju tematskoga kriterija. Tako prvi čine Senj i njegovi problemi te ...društveni procesi; drugi čini senjska okolica ili Podgorje; treći se odnosi na građanski kontekst Senja i Zagreba, a četvrti na svijet obespravljenih urbanih masa u Zagrebu i Senju. Već iz ove podjele naslućuje se mogućnost drugačijega sagledavanja Novaka opusa: na temelju prostora, pa stoga možemo govoriti o Senju, Zagrebu i Podgorju kao glavnim toposima. Roman Podgorka Vjenceslava Novaka, kako i sam naslov upućuje, u tom bi kontekstu ulazio u domenu autorova stvaralaštva koja se bavi prostorom i problematikom Podgorja. Cilj izlaganja je povezati koncept književne geografije s modusom romanse.
Sagledavat će se književna konstrukcija prostora te njezina isprepletenost s društvenom konstrukcijom prostora. Razmotrit će se kako su prostorne odrednice dovedene u vezu sa Sojinim konceptom thirdspace te modusom romanse kao primarnim oblikom organiziranja naracije.
The book ('Historical cartography of Slovenian territory') presents the history of cartographic development in Europe and Slovenian territory with a special emphasis on a uniform methodology of ...studying old maps. The introduction provides definitions of the basic cartographic terminology and discusses the importance of maps, their study, and the development of European cartography from its beginnings to the twentieth century. This is followed by a presentation of cartographic elements and their classification into five basic groups (i.e., natural, built, mathematical, and explanatory elements plus geographical names), and an analysis of their historical development. The main part of the volume presents the methodology for studying cartographic elements and the results of an analysis of fifty-eight medium-scale maps of what is now Slovenia from the mid-sixteenth century to the end of the nineteenth century. A list of basic information on the most important maps of Slovenian territory is added at the end as an appendix. Maps can serve as the basis for exploring and studying landscapes and their processes. Old maps provide original information and are thus considered primary historical sources. The methodology used in this volume makes it possible to study these primary sources in a uniform manner across longer time periods.
V zadnjih treh desetletjih se v Srbiji ponovno pojavlja romantična, paraznanstvena, tako imenovana nacionalna zgodovina. Ta v svoji najnovejši pojavni obliki trdi, da so Srbi avtohtoni prebivalci ...Podonavja in Balkana, tako rekoč Praindoevropejci v svoji pradomovini, srbščina pa naj bi bila indoevropski prajezik. Ti kvazizgodovinarji brez znanstvenih argumentov so, naslanjajoč se na glasoslovne asociacije, obenem tudi kvazietimologi in trdijo, da Ptolemajevo mesto Serbinon v Panoniji dokazuje, da so že v antiki Srbi živeli v Podonavju in na Balkanu. Resni znanstveni in etimološki dokazi pa to »prasrbsko« etimologijo v celoti zavržejo in razkrijejo, da gre za panonski ilirski toponim *Sérbinom, ki približno pomeni »mesto z žrelom/vodno sotesko, iz katere(ga) bruha voda, z vodno globeljo« ali »kraj, kjer je žrelo jame ali votline, brezno«; ali še bolje, »kraj z vodnim virom/izvirom ali (?) rečnim izvirom« oz. »kraj z virom termalne vode«. Toponim sestavlja indoevropski koren *serbh- »srkati, goltati; kapljati, curljati; žrelo; žrelo jame ali votline, brezno« in ilirska pripona za tvorbo toponimov -inom, ta se denimo najde v poimenovanju *Altinom (*Altinon, Altinum) ipd. Sodeč po Ptolemajevi Geografiji bi se koordinate tega toponima lahko približno ujemale z današnjim madžarskim krajem Villánykövesd oz. z današnjo hrvaško Cabuno ali s hrvaškim krajem Gradina, obe lokaciji pa se nahajata v bližini Virovitice ob madžarski meji.
Prispevek obravnava tlorise stanovanj iz preteklega stoletja v Mariboru. Iz primerjave je razvidno, da se je zasnova stanovanja precej spremenila. Nekaj prostorov je nastalo na novo, nekaterih v ...novih stanovanjih ni več, spremenila se je tudi velikost prostorov. Prepoznani so trije tipi tlorisov: iz začetka 20. st., iz začetka druge polovice in iz konca stoletja. Spremembe tlorisa je mogoče povezati z značilnostmi meščanske družbe, socialističnim sistemom ter pojavom individualizma, blagostanja in potrošništva.
Posljednjih nekoliko godina svjedočimo uzletu populističke radikalne desnice kako diljem Europe tako i u Hrvatskoj. Na parlamentarnim izborima održanim 2020. populistička radikalna desnica ...ostvarila je najbolji rezultat u samostalnoj Hrvatskoj. Ipak, spomenuta problematika dosad je nedovoljno istražena u hrvatskoj znanstvenoj bibliografiji. Cilj rada je doprinijeti razumijevanju spomenutog fenomena prostornom analizom izbornog rezultata Domovinskog pokreta, najjače stranke populističke radikalne desnice u Hrvatskoj, na parlamentarnim izborima 2020. Istraživanje se temelji na usporedbi četiri statističke metode (OLS, LISA, GWR i MGWR). Rezultati su pokazali ograničenja globalnog modela prilikom objašnjavanja uspjeha Domovinskog pokreta s jedne te prednosti korištenja geografski ponderirane regresije s druge strane. Analiza sugerira da su razina procijepljenosti cjepivom protiv bolesti COVID-19 i religijska opredijeljenost najsnažniji prediktori glasovanja za Domovinski pokret.
In the last few years, we are witnessing a resurgence of populist radical rightwing parties all over Europe as well as in Croatia. In the 2020 parliamentary elections in Croatia, populist radical right parties achieved the best overall result since the Croatian independence. However, in Croatian scientific bibliography there are very few studies regarding that topic. The aim of the paper is to examine the geography of support for the Homeland Movement, the strongest populist radical right party in Croatia. The research is based on the comparison between the results of four statistical methods (OLS, LISA, GWR, MGWR). Results have shown limitations of global models and benefits of employing multiscale and geographically weighted models. Analysis points to COVID-19 vaccination rate followed by religiosity as the most vital factors explaining the voting for the Homeland Movement.