Kvaliteta života u starijih osoba Zavidić, Tina; Radošević Quadranti, Nives; Pelčić, Gordana ...
JAHR (Rijeka ),
2023, Letnik:
14, Številka:
2
Journal Article
Recenzirano
Odprti dostop
Udio starijeg stanovništva u ukupnoj populaciji značajno se povećava. Demografski podaci Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) predviđaju povećanje udjela starijeg stanovništva u sljedećih 30 ...godina na 24 % od ukupne populacije. Starenje stanovništva rezultat je niza međusobno povezanih čimbenika, poput napretka medicine, tehnologije te gospodarskog i društvenog razvoja. Sukladno navedenom, pitanje osiguravanja kvalitete života starijih osoba od iznimnog je društvenog i socijalnog značaja. U radu ćemo razraditi određene čimbenike koji imaju utjecaj na kvalitetu života osoba starije životne dobi. Poštovanje etičkih normi u radu sa starijima trebalo bi biti jedan od temeljnih čimbenika percepcije pojma kvalitete života. Potrebne su značajne društvene mjere kako bi se poboljšali standardi koji će omogućiti održavanje neovisnosti i autonomije, pozitivno samopoimanje zdravlja, duhovnost, stambenu i financijsku sigurnost koje pridonose kvaliteti života starijih.
The share of the elderly population in the total population is significantly increasing. Demographic data from the World Health Organization (WHO) predict an increase in the share of the elderly population in the next 30 years to 24% of the total population. The aging of the population is the result of several interrelated factors such as medical and technological advancements, and economic and social development. Accordingly, the issue of ensuring the quality of life of the elderly is of extreme social importance. In this paper, we will elaborate on certain factors that have an impact on the quality of life of elderly people. Respect for ethical norms when working with the elderly should be one of the fundamental factors when considering the concept of quality of life. Significant societal measures are necessary to improve the standards that will enable the maintenance of independence and autonomy, a positive self-concept of health, spirituality, housing, and financial security that contribute to the quality of life of the elderly.
Uvod: U dostupnoj literaturi populacija studenata izdvaja se iz opće populacije kao zasebna s uočenom nižom razinom kvalitete života u odnosu na opću populaciju. Studije prije pandemije pokazuju da ...studenti, a poglavito studenti medicine, prijavljuju nižu kvalitetu života tijekom pandemije. Pandemija COVID-19 utjecala je na sve aspekte života, uključujući i kvalitetu života. Cilj ovoga istraživanja bio je procijeniti kvalitetu života studenata Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu tijekom pandemije COVID-19. Ispitanici i metode: Uzorak ispitanika u ovom istraživanju činilo je 404 studenata medicine (34,4% mladića i 65,6% djevojaka) sa Sveučilišta u Zagrebu, akademske godine 2019./2020. Studenti su ispunili demografski upitnik, upitnik Svjetske zdravstvene organizacije o kvaliteti života-kratka verzija (WHOQOL-BREF) i dodatni upitnik o COVID-19. Rezultati: Studenti medicine, u procjeni kvalitete života, najviše vrijednosti iskazali su u okolišnoj domeni (75,97 ± 15,10),tjelesnoj (69,18 ± 17,79), društvenoj (66,46 ± 21,15),te u psihološkoj domeni (63,11 ± 20,06). Multivarijatna regresijska analiza izdvojila je ženski spol (β= -2,213, p<0,001) i osjećaj zabrinutosti nakon porasta pandemije COVID-19 (β= -2,306, p=0,022) kao prediktore lošijeg tjelesnog funkcioniranja. Nasuprot tome, prediktori boljeg tjelesnog funkcioniranja bili su viša godina studija (β=0,162, p<0,001) i bolja akademska postignuća (β=0,384, p<0,001). Zaključak: Rezultati pokazuju da su studenti medicine procijenili svoju kvalitetu života na početku pandemije COVID-19 dobrom u sve četiri domene. Utjecaj ženskoga spola i više godine studija na tjelesnu i psihološku domenu kvalitete života, upućuju na potrebu razvoja intervencije u specifičnim dijelovima studentske populacije.
Introduction: Considering the quality of life, it has been found that students stand out from the generalpopulation as a separate population, with an observed lower level of quality of life compared to the generalpopulation, especially medical students. The COVID-19 pandemic affected all aspects of life, including thequality of life. The aim of this study was to estimate the quality of life of medical students of the Universityof Zagreb during the COVID-19 pandemic.Method and materials: The sample of respondents in this study consists of 404 medical students(34.4% males) from the University of Zagreb, in the academic year 2019/2020. The students filled out ademographic questionnaire, the World Health Organization Quality of Life Questionnaire-Short Version(WHOQOL-BREF), and an additional questionnaire about COVID-19.Results: Medical students, in assessing the quality of life, achieved the highest values in theenvironmental domain (75.97 ± 15.10), followed by the physical domain (69.18 ± 17.79), the social domain(66.46 ± 21.15) and the psychological domain (63.11 ± 20.06). Multivariate regression analysis singled outwomen (β= -2.213, P<0.001), and the feeling of concern after the escalation of the COVID-19 pandemic(β= -2.306, P=0.022) as predictors of poorer physical functioning. In contrast, predictors of better physicalfunctioning were higher years of study (β=0.162, p<0.001) and better academic achievements (β=0.384,P<0.001).Conclusion: The results showed that medical students at the beginning of the COVID-19 pandemicreported their quality of life as good in all four domains. The influence of the female gender and higherstudy years on the physical and psychological domains of quality of life point to the need for thedevelopment of interventions in specific parts of the student population
Marko Buljevac Petra Liber Antonela Previšić QUALITY OF LIFE OF ADULTS WITH INTELLECTUAL DIFFICULTIES AND THEIR PARENTS: INSIGHTS AND SPECIFICITIES ABSTRACT The aim of this paper is to summarize and ...explore certain specificities of individual domains of the quality of life of adults with intellectual difficulties and their parents. The paper presents, describes and discusses insights into and specificities of personal development, self-determination, interpersonal relations, social inclusion, rights, emotional well-being, physical well-being and material well-being of adults with intellectual difficulties, as well as physical health, psychological health, social relations and environment of the parents of adults with intellectual difficulties. The aforementioned domains with related indicators show the quality of life of the families of persons with intellectual difficulties who are frequent users of the formal support system. The quality of life of adults with intellectual difficulties and their parents is determined through different subjective and objective indicators, and it is affected by variousfactors,such assupport,social networks, formalsupportsystem, but also by certain characteristics of individuals. Persons with intellectual difficulties influence the quality of life of their parents, and the parents affect the quality of life of their adult children with intellectual difficulties. The quality of life represents an important concept in work with families of persons with intellectual difficulties and it should be determined in order to gain an insight into the lives of adults with intellectual difficulties and their parents, but also as a feedback about the support provided within the formal support system. Keywords: quality of life; quality of life domains; quality of life of adults with intellectual difficulties; quality of life of the parents of adults with intellectual difficulties
Unatoč iskustvu kirurga, kvalitetno uzetoj anamnezi, kvalitetnom kliničkom pregledu te suvremenoj radiološkoj dijagnostici, do pouzdane i konačne dijagnoze dolazimo temeljem patohistološke dijagnoze. ...Patohistološka analiza započinje biopsijom ili operacijom nakon koje se uzorak tkiva stavlja u fi ksativ. Fiksacijom se tkivo stabilizira, sprječavajući njegovo propadanje. Uzorci tkiva režu se na tanke slojeve koji se nakon fi ksiranja na predmetno stakalce standardno boje kombinacijom hematoksilina i eozina. Standardno bojenje se prema potrebi nadopunjuje histokemijskim ili imunohistokemijskim metodama, ovisno o odluci patologa. Izgled promjene može prikriti njen karakter te je stoga nužna suradnja između liječnika operatera i patologa (1, 2). Točnost u potvrđivanju kliničkih dijagnoza mjerljiva je komponenta svakog cjelovitog programa osiguranja kvaliteta i prognostičke korisnosti. Do danas je zlatni standard za provjeru kliničkih dijagnoza, bez obzira na organski sustav i klasifi kaciju bolesti, bila i ostala patohistološka dijagnoza (3).
U gastronomiji posebno mjesto zauzimaju jelovnici, kratki tekstovi čija je kvaliteta prijevoda često predmet podsmijeha izvornih govornika. Način na koji je jelovnik preveden mnogo govori o kvaliteti ...i tipu restorana, dovodi ponekad do kulturoloških nerazumijevanja, a u slučaju potpuno pogrešnih prevoditeljskih rješenja može imati i posljedice po zdravlje gosta.
Cilj je ovoga rada prikazati prevoditeljske strategije na korpusu od 25 jelovnika hrvatskih restorana koji su prevedeni s hrvatskog na talijanski. Kvaliteta analiziranih prijevoda može se promatrati u rasponu od onih gotovo posve prihvatljivih i razumljivih izvornim govornicima, s manjim odstupanjima od jezične norme pa sve do neprihvatljivih i nerazumljivih. Analiza primijenjenih strategija na korpusu prijevoda jelovnika pridonosi osvještavanju primjene određenih prevoditeljskih rješenja u prijevodnoj produkciji tzv. „jednostavnih tekstova“.
U radu se iznose rezultati istraživanja kemijskog sastava i kvalitete plodova 15 sorti jabuke iz 9, manje ili više klimatski, različitih područja u Hrvatskoj, u razdoblju 1958. - 1960. godine. ...Istraživanja su provedena na sortama Bijela zimska tafetica, Bobovac, Boskop, Božićnica, Delicious, Jonathan, Kardinal, Kanada, Krivopeteljka, London Pepping, Ljepocvjetka, Mašanka, Ontario, Šampanjka i Zlatna zimska parmenka iz voćnjaka u: Međimurju (Štrigova, Željezna gora, Republički voćno-lozni rasadnik Vukanovec), Zagorju (Šaulovec, Pregrada), Zagrebu (Fakultetskih pokusnih i nastavnih dobara Jazbina i Sljeme), Podravini (voćnjak Poljoprivredne škole u Križevcima), Slavoniji (Stanica za voćarstvo u Osijeku), Srijemu (voćnjak Poljoprivredne škole u Iloku), Liki (Gospić) i Istri (Pazin). Analiza kemijskog sastava plodova obuhvatila je slijedeća svojstva: topiva suha tvar, ukupni šećeri, titracijska kiselost, jabučna kiselina i pH vrijednost. Ocjena kvalitete obavljena je na osnovi sklada između količine šećera (g/l) i jabučne kiseline (g/l) prema indeksu po Thiault-u. Za istraživane sorte utvrđene su stanovite razlike u kemijskom sastavu i kvaliteti plodva pod utjecajem klimatskih prilika, a posebice kolebanja između dnevnih i noćnih temperatura tijekom dozrijevanja. Najveće promjene pod utjecajem klimatskih prilika utvrđene su za sorte: Mašanka, London Pepping, Ontario, Ljepocvjetka, Delicious i Jonathan. Gotovo podjednak, odnosno stabilan, kemijski sastav i kvalitetu plodova zadržale u svim istraživanim područjima sorte: Boskoop, Kanada, Zlatna zimska parmenka, Kardinal, Bijela zimska tafetica, Božićnica i Šampanjka. Najbolju kvalitetu u odnosu na količinu šećera i kiseline u pojedinim područjima postigle su sorte i to na Sljemenu: Boskop, Bobovac, Kanada, London Pepping i Mašanka, u Međimurju, Zagorju i Zagrebu sorte: Boskop, Kanda, Ljepocvjetka, Zlatna zimska parmenka, London pepping i Kardinal, u Križevcima: Kanada, Zlatna zimska parmenka, Jonathan, Kardinal i Krivopeteljka, u Osijeku: Boskop, Crveni Delicious, Jonathan i Zlatna zimska parmenka, u Srijemu: Crveni Delicious i Jonathan, u Gospiću: Zlatna zimska parmenka, Bobovac i Bijela zimska tafetica, a u Pazinu: Kanada, Zlatna zimska parmenka, Božićnica, Kardinal, Ontario i Šampanjka. Više šećera sadrže plodovi sorti iz područja gdje su u vrijeme zrenja niže temperature tijekom noći, a manje kiseline u području gdje su manje razlike između dnevnih i noćnih temperatura. Rezultati opsežnih istraživanja izneseni su kao srednje vrijednosti trogodišnjih istraživanja u preglednim tablicama i grafikonima.
The paper presents the results of the research of the chemical composition and quality of the fruits of fifteen apple varieties from nine climatic regions in Croatia during the period 1958 - 1960. Researches have been conducted with varieties: White winter tafete, Bonapfel, Belle de Boskoop, Božićnica, Red Delicious, Jonathan, Cardinal, Reinette de Canada, Krivopeteljka, London Pepping, Belle fleur, Mašanka, Ontario, Reinette de Champagne and Reine de reinette from orchards in Međimurje (Štrigova, Željezna gora, nursery Vukanovec), Zagorje (Pregrada, Šaulovec), Zagreb (Faculty experimental stations Jazbina and Sljeme), Podravina (Agricultural school in Križevci), Slavonija (Osijek fruit growing station), Srijem (Agricultural school in Ilok), Lika (Gospić) and Istria (Pazin). The chemical composition of the fruit included the following properties: soluble dry matter, total sugars, titration acidity, malic acid and pH value. The quality score was performed on the basis of the ratio between the amount of sugar (g/l) and malic acid (g/l) according to the Thiault index. Certain variations in the chemical composition and quality of fruits were determined for the investigated varieties under the influence of climatic conditions, and especially fluctuations between day and night temperatures during ripening. The best quality in terms of the amount of sugar and acid in certain areas have been achieved in varieties on Sljeme: Belle de Boskop, Bonapfel, Reinette de Canada, London Pepping and Mašancke, in Međimurje, Zagorje and Zagreb: Belle de Boskop, Reinette de Canada, Belle fleur, Reine de reinette, London pepping and Cardinal, in Križevci: Reinette de Canada, Reine de reinette, Jonathan, Cardinal and Krivopeteljka, in Osijek: Belle de Boskop, Red Delicious, Jonathan and Reine de reinette, in Srijem: Red Delicious and Jonathan, in Gospić: Reine de reinette, Bonapfel and White winter taftete, in Pazin: Reinette de Canada, Reine de reinette, Božićnica, Cardinal, Ontario and Reinette de Champagne. More sugar contains varieties in the areas where they are ripening at lower temperatures during the night and less acid in areas where there are fewer differences between day and night temperatures. The results of extensive research are presented in tables and graphs.
Aim: Children with autism spectrum disorders (ASD) require additional care and different forms of support, which often affects the entire family, including mothers. The aim of this research is to ...determine the quality of life (QOL) of mothers of children with ASD and the factors related to the QOL of mothers.Methods: The participants were 40 mothers of children who have a diagnosis of ASD and are aged from 2 to 7 years. The questionnaire of the World Health Organization WHOQOL-BREF was used as a measuring instrument.Results: The research found that the QOL of mothers of preschool children with ASD deviated from satisfactory in all domains. Household income and mother's level of education proved to be significant factors related to QOL. Mothers of children with ASD with higher average household incomes had better mental health, were more satisfied with their environment and showed better physical health. Furthermore, mothers with a higher level of education had better mental health and were more satisfied with their environment. However, the working status of the mother and the severity of the child's symptoms did not prove to be significant factors in this study.Conclusions: Knowing the exact areas of QOL that are impaired in mothers of children with ASD and the factors that affect it contributes to better family counseling and the creation of a partnership relationship with parents, and consequently to the achievement of the goals of support and provision of social support to mothers of children with ASD.
Cilj: Djeca s poremećajem iz spektra autizma (PSA) zahtijevaju dodatnu brigu i različite oblike podrške što često utječe na cijelu obitelj, pa tako i na majke. Cilj ovog istraživanja je utvrditi kvalitetu života majki djece sa PSA-om i čimbenike povezane s kvalitetom života majki.Metode: Uzorak ispitanika čini 40 majki djece koja imaju dijagnozu PSA-a i dobi su od 2 do 7 godina. Kao mjerni instrument korišten je upitnik Svjetske zdravstvene organizacije WHOQOL-BREF.Rezultati: Istraživanjem je utvrđeno da kvaliteta života majki djece predškolske dobi sa PSA-om odstupa od zadovoljavajuće na svim domenama. Kao značajni čimbenici povezani s kvalitetom života pokazali su se prihodi kućanstva i stupanj obrazovanja majki. Majke djece sa PSA-om s većim prosječnim prihodima kućanstva imaju bolje psihičko zdravlje, zadovoljnije su svojom okolinom i pokazuju bolje fizičko zdravlje. Nadalje, majke koje imaju viši stupanj obrazovanja imaju bolje psihičko zdravlje i zadovoljnije su svojom okolinom u odnosu na majke nižeg stupnja obrazovanja. Međutim, radni status majke i težina simptoma djeteta u ovom se istraživanju nisu pokazali značajnim čimbenicima.Zaključci: Poznavanje točnih područja kvalitete života koje su narušene kod majki djece sa PSA-om te čimbenika koji na nju utječu doprinosi boljem obiteljskom savjetovanju i stvaranju partnerskog odnosa s roditeljima, a posljedično i ostvarivanju ciljeva podrške i pružanja socijalne podrške majkama djece sa PSA-om.
Alopecia areata (AA) je česta dermatološka bolest, imunološki posredovana te obilježena gubitkom kose. Točna patologija bolesti još uvijek nije u potpunosti razjašnjena, ali prihvaćena je teorija po ...kojoj vlastiti imunološki sustav napada folikule dlaka. Tijek bolesti može biti relapsirajući, remitirajući ili perzistentan. Bolest se najčešće manifestira oštro ograničenim okruglim područjima s gubitkom dlaka bez drugih fizičkih simptoma. Najčešće je zahvaćeno vlasište, no može doći do potpunog gubitka dlaka u vlasištu, što se naziva alopecia totalis, ili gubitka dlaka na tijelu – alopecia universalis. Dječak u dobi od nepunih dvanaest godina s dugogodišnjom anamnezom alopecije universalis i atopijskim dermatitisom uspješno je liječen upadacitinibom, JAK 1 inhibitorom, uz potpuni porast kose i poboljšanje kliničke slike atopijskog dermatitisa. Najveći učinak liječenja ostvaren je na psihološki status bolesnika i njegove obitelji. Liječenje bolesnika s alopecijom areatom jest izazovno, kao i
liječenje svih imunološki posredovanih bolesti, no moderna terapija u dermatologiji donosi nove terapijske mogućnosti uz poboljšanje kvalitete života bolesnika.