U ovom se članku upućuje na dva rada iz Zbirke starih majstora u Pomorskom i Povijesnom muzeju Hrvatskog primorja Rijeka što se mogu povezati s imenom Bernarda Strozzija (Genova, 1582. – Venecija, ...1644.). Glava bradatog starca ističe se svojom kvalitetom i gotovo je istovjetna radu pripisanom Strozziju, odnosno njegovu imitatoru, što je tijekom posljednjih 15 godina bio ponuđen na dražbama uglednih aukcijskih kuća Christie’s i Sotheby’s. Djelo prodano u New Yorku 2010. godine najvjerojatnije je služilo kao radionički predložak, a to potvrđuje i riječka slika na kojoj se, za razliku od izvornika, u donjem dijelu kompozicije vide starčev plašt i lijeva šaka. Bez obzira na to je li aukcijska verzija u jednom trenutku bila rezana ili je riječka slika, zapravo, patchwork više Strozzijevih studija, kvaliteta potonje, njezina specifična faktura i odlučan potez upućuju na to da je riječ o kvalitetnu djelu majstorove radionice. Platno Sveti Jakov Stariji je pak kopija Strozzijeva originala što se nalazio u milanskoj privatnoj zbirci, a nedavno je ponuđen na dražbi aukcijske kuće Christie’s u New Yorku. Autor riječke slike je najvjerojatnije lombardski kopist iz 17. stoljeća. Iako je provenijencija Strozzijeva Svetog Jakova Starijeg nepoznata, činjenica da njegova riječka, likovno relativno skromna kopija iskazuje odlike lombardskog slikarstva sredine ili druge polovice 17. stoljeća, upućuje na to da se ova slika ubrzo nakon nastanka vjerojatno nalazila u privatnom vlasništvu na području Lombardije i stoga ostala potpuno nepoznata poznavateljskoj ili široj javnosti.
U članku se donosi osvrt na život i rad Zdenka Brusića, uglednog hrvatskog arheologa. Zdenko Brusić rođen je u Šibeniku 1938. godine. Bio je kustos u arheološkoj zbirci u Ninu, zatim u Muzeju grada ...Šibenika, a potom i u Arheološkom muzeju Zadar kojemu je bio i ravnateljem. Godine 1998. postaje profesorom prapovijesne arheologije na Odsjeku za arheologiju Filozofskog fakulteta u Zadru (danas Sveučilište u Zadru). Umirovljen je 2003. u zvanju redovitog profesora. Umire u Zadru 2014. godine. Doprinos Zdenka Brusića arheologiji u Hrvatskoj je golem, a posebno će biti upamćen kao jedan od začetnika hrvatske podvodne arheologije.
Prispevek obravnava izkušnje mentorstva v Slovenskem šolskem muzeju. Predstavi muzeje kot prostor vrednot, ki se s svojo vlogo in nalogami aktivno vključujejo v delovanje družbe in so vpeti v procese ...vseživljenjskega izobraževanja. Prikaže, kako so se ob prenovi študijskih programov tudi muzeji vključili v sistem praktičnega usposabljanja študentov. Kakšne so nasploh značilnosti mentorstva v Slovenskem šolskem muzeju, smo predstavili v več sklopih mentorskega dela in postavili v ospredje mentorstvo v praktičnem usposabljanju študentov. Kakšne so značilnosti tega mentorstva, smo raziskovali na podlagi kvalitativne analize refleksij o mentorstvu študentom in poročil študentov o opravljenem praktičnem usposabljanju od 2009 do 2016. Prispevek s pogledom v preteklost mentorstva spodbudi idejo o uporabnosti zbiranja spominov o študentskih praksah v muzejih za nadaljnje analize in študije. Opozori na pomen izkušnje dela študentov v muzeju kot nadgradnjo teoretskega znanja, spoznavanja zakonitosti muzejskega dela in poslanstva poklica kustosa. Poudari pomen nadaljnjega izobraževanja mentorjev, spodbudi premik pri organiziranju in vrednotenju mentorskega dela v muzejih v korist bolj kvalitetnih in bolje izpeljanih študentskih praks.
Identiteti (lokalni, regionalni, nacionalni), nova publika (kulturni turizam), zajednica (uključivost, ciljne skupine), novi mediji (dostupnost i demokratizacija
znanja), održivost (zeleni muzeji) i ...povezanost (mreže, partnerstva, sinergije) ključni su izazovi muzeja 21. stoljeća. Onečišćenje okoliša i globalne klimatske promjene zahtijevaju odgovor i onih institucija koje su zadužene za vječnost (=održivost), a muzeji to svakako jesu: oni prikupljaju, čuvaju i interpretiraju in perpetuum. Svaki muzej, bez obzira na tip i veličinu, može dati svoj doprinos zelenom opismenjavanju i poticanju zelenog ponašanja.
Muzeji se danas sve više ističu kao mjesta istraživanja i učenja koja mogu pomoći u mobiliziranju svih generacija posjetitelja za svjesno usvajanje „zelenih” modela ponašanja i poticanje razgovora, i ...to putem izložaba, radionica, edukativnih akcija, dijeljenjem iskustava ekoloških aktivista. Ali, unatoč svim pozitivnim inicijativama i brojnim primjerima koji potvrđuju da su naši muzeji već dobrano krenuli u zelenu edukativnu misiju, ipak se moramo zapitati jesmo li spremni ostvariti novi cilj bržega i efikasnijeg usvajanja pozitivnih promjena vezanih za pitanja okoliša i poduzimanje mjera za ublažavanje klimatskih promjena.
Ovim radom pokušat će se omogućiti uvid u nastanak i razvoj osnovnog sustava/
sistema muzejske dokumentacije Muzeja za umjetnost i obrt, koji je razvijen
za vrijeme ravnateljstva Vladimira Tkalčića ...(1933. – 1952.) i koji je u
određenoj mjeri zadržan i nakon završetka navedenog razdoblja. Komparacijom
će se pokazati što je u navedenom sustavu/sistemu korespondiralo kao
i što je bilo različito od načina vođenja muzejskog inventara (ili s muzejskom
dokumentacijom) od vremena osnutka Muzeja za umjetnost i obrt (1880.)
pa sve do 1933. godine. Također, poseban naglasak stavit će se na formiranje
centralne ili jedinstvene inventarne knjige Muzeja za umjetnost i obrt koja se
(iako u digitalnom obliku), u Muzeju za umjetnost i obrt vodi i danas.
Zagrebački Muzej za umjetnost i obrt pretprošle je 2017. godine u svoj zbirni fond prihvatio veliku donaciju baletnoga umjetnika Jelka Yureshe. Ovaj rad obrađuje najznačajniji dio (po vrsti ...artefakata) heterogene donacije – baletne kostime. Riječ je o u potpunosti stručno i znanstveno neobrađenoj građi te se ti kostimi sada prvi put dovode u svezu s baletima za koje su kreirani i opusima kostimografa koji su ih osmislili. Važan dio rada čini i (re)valorizacija značaja i muzealizacije čitave donacije, a uvodna poglavlja o životu donatora i o specifičnostima baletno-plesnih kostima čine pretekst interpretaciji i valorizaciji kostimā.
Članak obrađuje proces demuzealizacije i resakralizacije pobočnog oltara Preobraženja Gospodinova koji je stotinjak godina čuvan u Muzeju grada Zagreba, od čega je posljednja desetljeća proveo u ...depou. Porijeklom iz kapele svetih Fabijana i Sebastijana u Kučama, danas župa Vukovina, a nekad Staro Čiče, oltar je bio uklonjen pred rušenje stare drvene kapele 1909. godine i gradnju nove zidane koja je potom uslijedila na istom mjestu. Prije povrata u kapelu oltar je restauriran, a usporedna povijesnoumjetnička i restauratorska istraživanja otkrila su niz dosad nepoznatih činjenica, uključivo dataciju, prethodne posvete oltara, naručitelja/donatora i slijed njegovih selidbi.
U radu se obrađuje manji broj staklenih boca koje se čuvaju u Arheološkom muzeju Istre. Radi se najvećim dijelom o stolnom posuđu, dok se manji broj bočica mogao koristiti u ljekarnama ili ...drogerijama.
Cilj je studije sintetizirati onaj dio povijesti Muzeja grada Zagreba koji se može iščitati kao njegov doprinos zelenim muzeološkim promišljanjima i praksama. Uočavaju se i analiziraju tri tematske ...cjeline: a) Sajam cvijeća na Gornjem gradu; b) izložbe sa zelenom porukom; c) zelene akcije Pedagoško-andragoškog odjela.