Dvogodišnji pokusi provedeni su na dvama različitim tipovima tla tijekom 2019./20. i 2021./22. godine. Istraživan je utjecaj mikrobioloških pripravaka Mycor-FAZOS, Vitality-FAZOS i Super Green-FAZOS ...na prinos i elemente kvalitete pšenice sorte Maja (Agrigenetics). Pokus je postavljen prema split-block shemi u četirima ponav- ljanjima na dvama tipovima tla, na svakome u 12 različitih varijanata. Površina osnovne parcele iznosila je 40 m2, dok je obračunska parcela iznosila 24 m2. Elementi istraživanja bili su sljedeći: A (tip tla) – A1 - humoglej, A2 - eutrično smeđe tlo; B (tretman sjemena) – B1 – kontrola, B2 – sjeme tretirano biopreparatom; C (zaštita protiv bolesti) – C1 – kontrola, C2 – tretman kemijskim fungicidima, C3 – tretman biopreparatima. Elementi istraživanja bili su prinos zrna (t/ha), sadržaj bjelančevina u zrnu (%), masa 1000 zrna (g), hektolitarska masa (kg) i visina biljke (cm). Najviši prosječni prinos zrna ostvarila je varijanta B2C3, gdje je prinos bio za 17,42 % viši od prinosa dobivenoga varijantom B1C2. Kod sadržaja bjelančevina razlika između navedenih varijanti iznosila je 4,24 %, kod mase 1000 zrna 6,36 %, kod hektolitarske mase 6,35 %, te kod visine biljke 6,87 %. Možemo zaključiti da je tretman sjemena biopreparatom Mycor-FAZOS ubrzao razvoj korijena, te su biljke bile zdravije, više i robusnije, ali i ujednačenoga porasta i tamnije od varijana netretiranoga sjemena (povećan indeks fotosinteze). Zaštita obavljena biopreparatima Vitality-FAZOS i Super Green-FAZOS (mikroorganizmi koji imaju izrazito fungicidno djelovanje, ali i sintetiziraju hormone rasta) osigurala je da pšenica ostane zdrava, uz postizanje većega prinosa sjemena i dobivanje bolje kvalitete istraživanih parametara.
Pšenica je po proizvodnji druga najvažnija ratarska kultura u Republici Hrvatskoj. Uvođenjem Kodeksa otkupa žitarica i uljarica, pored uroda zrna, sve veća važnost poklanja se parametrima kvalitete ...zrna pšenice, prvenstveno sadržaju proteina i hektolitarskoj masi, koji direktno utječu na cijenu pšenice prilikom otkupa. Genetski potencijal sorte kao i okolinski uvjeti izravno utječu na navedene parametre. Trogodišnjim istraživanjem provedenim na lokaciji Staro Topolje na 12 sorti ozime pšenice, uzgajanim pri tri različite razine gnojidbe dušikom, procijenjen je utjecaj godine, sorte i tretmana dušičnim gnojivom na sadržaj proteina, hektolitarsku masu i masu 1000 zrna. Prema dobivenim rezultatima utvrđen je signifikantan utjecaj godine, sorte i tretmana dušičnim gnojivom na sadržaj proteina. Najveći utjecaj na ovo svojstvo imala je godina, zatim tretman dušičnim gnojivom, a najmanji sorta. Signifikantan utjecaj godine i sorte utvrđen je i za hektolitarsku masu, dok tretman dušičnim gnojivom nije signifikantno utjecao na ovo svojstvo, uz činjenicu da je utjecaj godine bio znatno veći u odnosu na sortu. Također je utvrđeno da su sve testirane sorte jednako reagirale na tretman dušičnim gnojivom. Prosječni sadržaj proteina pri najnižoj količini primijenjenog dušičnog gnojiva iznosio je 11,08 %, pri srednjoj 11,95 %, a pri najvišoj 12,89 %.
Istraživan je utjecaj različitih sustava obrade tla i korištenja slame kao malča te njihove interakcije na prinos i agronomska svojstva jare pšenice. Pokus je postavljen u sjeverozapadnoj Hrvatskoj ...na fluvioslu u humidnim uvjetima 2021. godine s tri sustava obrade tla (glavni faktor): konvencionalna obrada s oranjem do 20 cm u jesen i tanjuranjem u proljeće (CT), primjena kombiniranog oruđa do 15 cm u proljeće (MT), podrivanje na dubinu 35-40 cm u jesen te rahljenje kombiniranim oruđem do 15 cm u proljeće (RT). Svaki sustav obrade podijeljen je na parcele sa i bez slame kao podfaktorom pokusa. Obrada tla imala je značajan učinak (p<0,05) samo za hektolitarsku masu, dok je značajan učinak korištenja malča zabilježen za masu 1000 zrna i sedimentacijsku vrijednost. Interakcija obrade i slame pokazala je značajan učinak na sva istraživana svojstva (prinos, masa 1000 zrna, hektolitarska masa, sadržaj proteina, sadržaj vlažnog lijepka, sedimentacijska vrijednost). Prema dobivenim rezultatima može se zaključiti da se plitkom obradom (MT) ostvaruje zadovoljavajući prinos u odnosu na konvencionalnu obradu, ali je za optimizaciju kemijskih karakteristika prinosa jare pšenice potrebno testirati i druge agrotehničke mjere.
This paper presents the influence of different tillage systems and the use of straw as mulch and their interaction on yield and yield components (physical and chemical) of spring wheat. The experiment was established in northwestern Croatia on alluvial soils under humid conditions with three tillage systems (main factor): conventional tillage with plowing up to 20 cm in autumn and disc harrowing in spring (CT), use of multitiller up to 15 cm in spring (MT); subsoiling to a depth of 35-40 cm in autumn and loosening with multitiller up to 15 cm in spring (RT). Each tillage system has subplots with and without straw. The tillage factor had a significant effect (p < 0.05) only on hectolitre mass, while a significant effect of mulch use was observed on 1000-kernel weight and sedimentation value. The interaction of these factors had a significant effect on all the components studied (yield, 1000-kernel weight, hectolitre mass, protein content, wet gluten content, sedimentation value). From the short-term results obtained, it can be concluded that shallow tillage (MT) gives satisfactory yield compared to conventional tillage, but further optimization of the agrotechnical system is required to improve the chemical properties
Tijekom 2022. godine provedena su poljska istraživanja s ciljem utvrđivanja utjecaja varijante prihrane dušika na prinos zrna (kg/ha), sadržaj bjelančevina (%) i hektolitarsku masu (kg/hl) u ozimoj ...pšenici. Pokus je proveden na sorti Kraljica, najzastupljenijoj sorti ozime pšenice u Republici Hrvatskoj. Uz identičnu osnovnu gnojidbu na svim varijantama, istraživanje je provedeno na pet varijanti prihrane dušikom (mineralno gnojivo sa 27 % N). U pokusu primijenjene su sljedeće razine opskrbljenosti dušikom (0, 50, 75, 150 i 200 kg N/ha). Istraživanje je provedeno na poljoprivrednim površinama HAPIH-a - Centar za sjemenarstvo i rasadničarstvo, na lokaciji Osijek (N 45°31, E 18°40´) u četiri ponavljanja po blok metodi sa slučajnim rasporedom uz primjenu standardne agrotehnike za ozimu pšenicu. Rezultati pokazuju statistički značajne razlike (P<0,01) između varijanti prihrane. Najveći prosječni prinos, sadržaj bjelančevina kao i hektolitarsku masu ostvarila je varijanta prihrane s 200 kg N/ha.
In 2022, a field experiment was conducted to evaluate the impact of different supplementary fertilization rates on grain yield (kg/ha), protein content (%) and hectolitre weight (kg/hl) in winter wheat. In investigation, as the most common seeded variety of winter wheat in Croatia, the variety Kraljica was used. In addition to the basic fertilization, which was the same for all variants, the research included five additional variants of supplementary nitrogen fertilization applied (mineral fertilizer with 27 % of N). The following variants of nitrogen top dressing were used: 50, 75, 150 and 200 kg/ha. The experiment was set up at the Croatian Agency for Agriculture and Food, Centre for Seed and Seedlings (N 45°31, E 18°40´) in four repetitions according to the randomized complete block design (RCBD) with the application of standard production practices for winter wheat. The test results for yield (kg/ha), protein content (%) and hectolitre mass (kg/hl) showed that there were statistically differences between variants (P<0.01). The highest average yield (kg/ha), protein content (%) and hectolitre weight (kg/hl) was achieved by the 200 kg/ha variant.
Biofortifikacija selenom Sabo, Nikolina; Vuković, Rosemary; Vuković, Ana ...
Glasnik Zaštite Bilja,
12/2021, Letnik:
44., Številka:
6.
Paper
Recenzirano
Odprti dostop
Selen (Se) je mikronutrijent koji se u prirodi pojavljuje u tragovima, ali u brojnim organskim i anorganskim oblicima. Primijenjen u odgovarajućim koncentracijama ima brojne pozitivne učinke na ...organizme, dok izloženost prekomjernim koncentracijama Se vodi ka toksičnosti i oksidacijskom stresu. Količina Se koja se dnevno unosi prehranom odraz je zastupljenosti elementa u tlu. Na svjetskoj razini prevladavajući je udio područja siromašnih Se, stoga se pojavljuje i velik broj oboljelih od malnutricije. Obećavajuće rješenje problema je biofortifikacija usjeva, ponajprije pšenice, jedne od najzastupljnijih žitarica u prehrani ljudi. Biofortifikacija usjeva poboljšava kvalitetu prehrambenih proizvoda uslijed povećanja koncentracije bioraspoloživog Se, a na područjima siromašnim Se najčešći izbor je agronomska biofortifikacija.
U strukturi sjetve strnih žitarica Khorasan pšenica u Hrvatskoj zauzima najmanje površine. Globalne klimatske promjene ukazuju na potrebu uzgoja starih vrsta i odabira norme sjetve u svrhu ...ostvarivanja visokih prinosa dobre kakvoće. Tijekom 2020. godine provedena su poljska ispitivanja o visini prinosa i kakvoći sjemena s različitim varijantama norme sjetve. Korištene su sljedeće varijante norme sjetve 150 kg/ha, 180 kg/ha i 220 kg/ha. Pokus je postavljen po slučajnom blok rasporedu u HAPIH - Centru za sjemenarstvo i rasadničarstvo u Osijeku (N 45°31´, E 18°40´) s tri varijante norme sjetve u tri repeticije. Prema dobivenim rezultatima analize varijance najveći prinos i hektolitarsku masu ostvarila je varijanta 3 (220 kg/ha), te su utvrđene statistički opravdane razlike. Između varijanti norme sjetve na sadržaj proteina nisu utvrđene statistički značajne razlike (n.s.). Cilj provedenog ispitivanja bio je utvrditi utjecaj najpovoljnije norme sjetve na prinos i kakvoću sjemena khorasan pšenice.
In the structure of sowing small cereals, khorasan wheat occupies the smallest area in Croatia. Global climate change indicates the need of breeding old species and select a sowing rate in order to achieve high yields of good quality. During 2020, field study was conducted on yield and quality of seed with different variants of the sowing rate. The following variants of sowing rate were used 150 kg/ha, 180 kg/ha and 220 kg/ha. The experiment was based on a random block at the CAAF - Center for Seed and Seedlings in Osijek (N 45°31´, E 18°40´) with three variants of sowing rate in two repetitions. According to the obtained results of the variance analysis for different variants of sowing rate the highest yield (kg/ha) and hectolitre mass (kg/hl) was achieved by the variant 3 (220 kg/ha) and there are statistically justified differences. No statistically significant differences (n.s.) were found between the variants of sowing rate for the protein content. The aim of the study was to determine the impact of the most favorable sowing rate on seed yield and quality for khorasan wheat.
Gluten je bjelančevina koja se nalazi u pšenici, dok se u raži, ječmu i zobi nalaze slične bjelančevine. Zajedničkim imenom one se nazivaju gluten i mogu uzrokovati više različitih poremećaja koji se ...dijele na autoimune, alergijske i neautoimune – nealergijske. Samo se celijakija pojavljuje u genetski predisponiranih osoba te se manifestira crijevnim, ali i brojnim izvancrijevnim manifestacijama. Važno je točno dijagnosticirati poremećaje povezane s glutenom jer je njihovo liječenje različito. Velik broj ljudi samoinicijativno se odlučuje za bezglutensku dijetu pod utjecajem popularne literature. No, na taj se način otežava postavljanje točne dijagnoze i odgovarajuće terapije.
Hektolitarska masa je parametar kakvoće pšenice na čiju vrijednost utječe više čimbenika. Cilj ovog istraživanja bio je utvrditi razlike u nekim fizikalnim svojstvima pšenice kada se zrna razlikuju ...prema debljini, a istraživanje je provedeno u tvrtki Belje d.d. Mlinarstvo Križevci u 2012. godini. Za potrebe istraživanja, uzorci zrna ručno su uzeti tijekom transportiranja zrna iz skladišnog prostora u mlinsku čistionicu i neposredno prije početka mljevenja zrna (prije 1. krupljenja). Prosijavanjem zrna na sitima, dobivene su četiri frakcije zrna prema debljini (F1 > od 3,0 mm; F2 > od 2,5 mm; F3 > od 2,25 mm i F4 > od 2,0mm). Najviše zrna u postotku utvrđeno je u F2 (debljina zrna > 2,5 mm) kako u uzorcima koji su uzeti prije mlinske čistionice (60,82%) tako i u uzorcima koji su uzeti prije 1. krupljenja (62,93%). Hektolitarska i masa 1000 zrna smanjuju se sa smanjenjem debljine zrna tj., od F1 prema F4. Statistička analiza varijance pokazala je značajne razlike u hektolitarskoj i masi 1000 zrna između frakcija zrna. Iako je prosječna masa 1000 zrna bila veća u F1, u odnosu na F2, razlike u hektolitarskoj masi između F1 i F2 bile su neznatne, kako u uzorcima koji su uzeti prije mlinske čistionice tako i u uzorcima koji su uzeti prije 1. krupljenja. Iako u ovom istraživanju nije određen prinos brašna u frakcijama zrna, na osnovi dosadašnjih znanstvenih spoznaja mogu se očekivati bolji rezultati u preradi u frakcijama 1 i 2 u odnosu na frakcije 3 i 4.
The test weight is a parameter of wheat quality whose value is influenced by several factors. The aim of this research was to determine the differences in some grain physical properties of wheat when the grains differ in thickness. The research was conducted in the year 2012, at the company Belje d.d. Mlinarstvo Križevci. For research purposes, grain samples were taken by hand during the transport of grain from the storage to the mill and immediately before grain milling (before the 1st break). By sieving the grain on sieves, four grain fractions were obtained according to thickness (F1> of 3.0 mm; F2> of 2.5 mm; F3> of 2.25 mm and F4> of 2.0 mm). The highest percentage of grain was found in F2 (grain thickness > 2.5 mm) both in samples taken before the cleaninghouse (60.82%) and in samples taken before 1st break (62.93%). Test weight and 1000 grain weight decrease with decreasing grain thickness, ie, from F1 to F4. Statistical analysis of variance showed significant differences in test weight and 1000 grain weight between grain fractions. Although the average weight of 1000 grains was higher in F1, compared to F2, the differences in test weight between F1 and F2 were insignificant, both in the samples taken before the cleaninghouse and in the samples taken before the 1st break. In this research, flour yield in grain fractions was not determined, but on the basis of previous scientific knowledge, better grinding results can be expected in fractions 1 and 2 compared to fractions 3 and 4
Pšenica (Triticum aestivum L.) najvažnija je žitarica za proizvodnju mlinarsko-pekarskih proizvoda. Proces nalijevanja zrna karakterizira nakupljanje organskih i mineralnih tvari u zrnu. Mnogi ...čimbenici mogu utjecati na proces nalijevanja i kvalitetu zrna pšenice, a neki od njih su: temperatura zraka, oborine, genotip, bolesti i štetnici te primijenjena agrotehnika. Svi ovi čimbenici utječu na kvalitetu zrna pšenice za mlinsko-pekarsku industriju. Temperaturni stres koji se dogodi tijekom ranog perioda nalijevanja zrna, dovodi do najvećeg povećanja sadržaja proteina u pšenici. Promjene u temperaturi mogu utjecati na akumulaciju i sintezu α-amilaze u zrnu. Kao i tijekom temperaturnog stresa, u nedostatku vode smanjuje se sadržaj škroba u zrnu. Mnoge bolesti i štetnici pšenice mogu negativno utjecati na usjev, uključujući smanjenje prinosa i hektolitarske mase.
Tijekom 2018., 2019. i 2020. godine provedena su poljska istraživanja o utjecaju genotipa, godine i njihove interakcije na udio bjelančevina u ozimoj pšenici. U pokus je uvršteno trinaest genotipova ...ozime pšenice domaće i strane selekcije koje su zastupljene na domaćem tržištu. Pokus je postavljen u HAPIH - Centru za sjemenarstvo i rasadničarstvo na lokaciji Osijek (N 45°31̕, E 18°40´) u dva ponavljanja po blok metodi sa slučajnim rasporedom (RCBD) uz primjenu standardne agrotehnike za ozimu pšenicu. Cilj rada bio je utvrditi utjecaj genotipa ozime pšenice na udio bjelančevina kako bi genotipove grupirali u klase prema Pravilniku o ugovornim odnosima pri otkupu pšenice. Prema dobivenim rezultatima analize varijance za genotip, godine i interakcije genotip x godina dobivene su statistički visoko opravdane razlike (P<0,0). Prosječni udio bjelančevina trogodišnjeg istraživanja genotipova kretao se u rasponu od 11,5 do 13,4%. Dobiveni rezultati ukazuju na mogućnost izbora genotipova s višim bjelančevinama.