Na temelju novopronađene arhivske građe autorica dopunjuje ranija istraživanja o opremanju Kraljevske sveučilišne knjižnice u Zagrebu (1911. – 1913.). U članku se spominju izvođači radova, profesori ...Privremene više škole za umjetnost i umjetni obrt, Rudolf Valdec i Robert Frangeš, te se atribuiraju novi izvođači – učenici Više škole kiparskog tečaja: Vojta Braniš, Ferdo Ćus, Davorin Hotko, Robert Jean, Milorad Jovanović, Hinko Juhn, Antonija Koščević, Rudolf Spiegler, Antun Štefić, Mila Wodsedalek. Članak obrađuje i doprinos Ljevaonice za broncu pri višoj školi za umjetnost i umjetni obrt pri gradnji knjižnice, koja je izvela ukrasne radnje iz bronce.
Based on the newly found archival material, the author supplements earlier research on the furnishing of the Royal University Library in Zagreb (1911-1913). The article mentions the contractors, professors of the Temporary Higher School of Arts and Crafts, Rudolf Valdec and Robert Frangeš, and attributes other contractors ‒ students of the Sculpture Course Temporary Higher School: Vojta Braniš, Ferdo Ćus, Davorin Hotko, Robert Jean, Milorad Jovanović, Hinko Juhn, Antonija Koščević, Rudolf Spiegler, Antun Štefić, Mila Wodsedalek. The paper also discusses the contribution of the school’s bronze foundry to the construction of the library, which performed decorative works from bronze.
U radu se ispituje osnovanost argumenata kojima se pravda rat u Ukrajini. Počinje se od diskursa kojim se podržava rat. U govorima Vladimira Putina kao opravdanje za početak sukoba navode se genocid ...nad Rusima u Ukrajini i nepoštovanje prava naroda na samoopredjeljenje. U radu se potom ukazuje na međunarodnopravni okvir ratovanja, konkretno pod kojim uslovima je dozvoljen oružani sukob, šta je pravo naroda na samoopredjeljenje i koja su njegova ograničenja. U četvrtom dijelu se analiziraju izvještaji međunarodnih nadzornih tijela posvećeni Ukrajini – Evropske komisije protiv rasizma i netoleranciji i Savjetodavnog komiteta pri Okvirnoj konvenciji za zaštitu prava pripadnika nacionalnih manjina. Kritičkim osvrtom na argumente koji se pojavljuju u tom konfliktu, ovaj rad omogućava sveobuhvatno razumijevanje stepena njihove usklađenosti s međunarodnim pravom. Rad se završava zaključkom da stepen diskriminacije etničkih Rusa u Ukrajini nije dovoljan za primjenu koncepta remedijalne secesije i da ruska vojna intervencija u Ukrajini predstavlja kršenje međunarodnih odredbi o upotrebi sile.
Na poticaj članka Joška Kovačića, „Gradnje i pregradnje kuća u Hvaru od 1813. do 1948.“ u kojem je autor popisao sve važnije građevinske radove u Hvaru u tom periodu, ovaj se članak bavi izgradnjom ...vila i ljetnikovaca u Hvaru u razdoblju između dva svjetska rata, te ih pokušava staviti u kontekst zbivanja u hrvatskoj arhitekturi u toga vremena.
Most na rijeci Veliki Strug jest najznačajnija mostogradnja u armiranom betonu u Hrvatskoj prije završetka Prvoga svjetskog rata, a pripada u najveće takve gradnje u Austro-Ugarskoj Monarhiji uopće. ...Projekt mosta napravili su domaći građevni inženjeri – Milan Čalogović i Fran Funtak. Oblikovnim karakteristikama most pripada arhitekturi kasne secesije i ranog art-decoa.
Članak donosi prikaz transformacija hotelskog kompleksa Neptun na Brijunu Velom, građenog prema projektima bečkog arhitekta Eduarda Kramera od 1910. do 1912. godine.1 Na temelju Kramerovih projekata, ...povijesne fotodokumentacije i analize postojećeg stanja, hotelski se kompleks razmatra u kontekstu onodobne hotelske izgradnje na području Kvarnera, koja početkom 20. stoljeća s razvojem turizma doživljava preobrazbu. Riječ je prije svega o napuštanju zatvorenog historicističkog koncepta u korist razvedenijeg tlocrta i lođama rastvorenih pročelja, kao i bogatije ponude društveno-kulturnih i rekreacijskih sadržaja, što je podrazumijevalo uvođenje javnih prostora kao što su kinodvorana, plesna dvorana, dvorana za slušanje glazbe, prostor za društvene igre, zimski bazen i sl. Istovremeno secesijski vokabular uz natruhe moderne dobiva primat u odnosu na prethodno dominantni neostilski izričaj. Kompleks je, međutim, znatno izmijenjen nizom intervencija nakon Drugog svjetskog rata, a posebno je zanimljiv zahvat koji se izvodi prema projektu slovenskog arhitekta Vinka Glanza na najvećoj zgradi kompleksa – Neptunu III. Naime, u povodu planiranog sastanka predstavnika nesvrstanih zemalja 1956. na Brijunu Velom, Glanz dobiva zadatak od Vlade SFRJ da kompleks hotela Neptun, koji predstavlja vrata otoka, preoblikuje u skladu s političkim aspiracijama ondašnje Jugoslavije. Radom su predstavljeni dosad neobjavljeni nacrti Vinka Glanza za pregradnju Neptuna III, kao i idejno rješenje za preoblikovanje cijeloga kompleksa. Osim Glanzovih intervencija, utvrđene su sve kasnije važnije promjene, poput pregradnje bazenske zgrade i zgrade Neptuna II. Ti su zahvati pridonijeli potpunoj diferencijaciji dijelova prvotno homogene cjeline, što otvara brojna pitanja u vezi s budućom obnovom i prezentacijom kompleksa.
Članak obrađuje povijest mostogradnji inženjera Frana Funtaka u razdoblju od 1903. do 1914., kada je radio za tvrtku Josip Banheyer i sin u Vukovaru. Nakon osvjetljavanja svjetskoga i širega ...konteksta u kojemu spomenuti mostovi nastaju, pojedinačno se obrađuju reprezentativnije gradnje. Na mostovima Funtak rabi secesijski oblikovni jezik, koji se tako širi i u manje urbane i ruralne sredine. Njegovi su mostovi istodobno primjeri rane uporabe armiranoga betona u arhitekturi Hrvatske.
Pravo na samoodređenje naroda jedno je od najspornijih pojmova u
međunarodnome javnom pravu. Jednako tako, taj je pojam ne samo pravni
već i filozofski, politološki, sociološki i povlači za sobom ...razna pitanja i
reperkusije. Zbog toga se njegovoj analizi treba pristupiti detaljno, postupno
i interdisciplinarno kako bi se sagledali razni važni aspekti toga pojma koji
dovode do odgovora na pitanje je li samoodređenje naroda princip ili pravo
i koga se tiče, je li to pravo jus cogens de facto i de iure ili je uvjetovano i
ograničeno drugim pravilima suvremenoga međunarodnopravog poretka.
Tu se prije svega misli na kogentnu zabranu narušavanja teritorijalnoga
integriteta postojećih država te ugrožavanja međunarodnoga mira i
stabilnosti proklamiranih još u Povelji Ujedinjenih naroda. To povlači za
sobom razmatranje načela uti possidetis i njegovih korijena i obveznosti
primjene, jednako kao i secesije kao najčešće posljedice afirmativnoga
ostvarivanja prava na samoodređenje naroda. Također se na to nadovezuje i
pitanje disolucije država, najčešće federalnih, za koju se treba proanalizirati
ima li ona materijalne razlike s obzirom na secesiju koja također nije
izrijekom ni dopuštena ni zabranjena. Autor sve te povezane pojave i
pojmove interpretira kroz nama najbliže poznat slučaj, i dalje nedavnoga,
raspada bivše Jugoslavije koja je bila moderni presedan za federalne
države, a ima odjeka i u aktualnim zbivanjima poput onih u Ukrajini i
Španjolskoj. Da bi se imao još potpuniji dojam o povezanosti prava, politike
i raznih interesa, progovara se i o konstitutivnosti naroda, manjinama
i njihovim pravima na osnovi raznih dokumenata i mišljenja teoretičara
te i o državotvornosti i državnom priznanju za koje jednako tako nema
konsenzusa o tome je li ono konstitutivni ili deklaratorni akt trećih država
i međunarodne zajednice. Da bi se izbjegao najgori mogući scenarij, a to je
onaj prihvaćanja pravnoga „statusa quo“, treba kroz otvoreno raspravljanje
i davanje prijedloga de lege ferenda precizirati pravnu problematiku kako
se ne bi političkim i javnim diverzijama ili distrakcijama prikrivali interesi
koji su ili suprotni duhu Ujedinjenih naroda ili su, s druge strane, legitimno
suprotstavljeni jedni drugima.