Straipsnyje siekiama apžvelgti pagrindines utopijų rūšis ir pamėginti tipologizuoti socialines utopijas bei aptarti būdingiausius utopijos sampratos aspektus. Šiai sąvokai dažnai suteikiama svajonės, ...chimeriško kūrinio, kur nesiskaitoma su faktais, nerealaus projekto reikšmė, taip pat socialinės utopijos suvokiamos ir kaip pažiūrų sistemos, pagrįstos esamų socialinių santykių priešpriešinimu kokybiškai kitokiems santykiams, adekvačiau atspindintiems žmonių reikmes. Utopijas galima skirstyti pagal jų santykį su socialinių klasių, grupių bei sluoksnių aspiracijomis (vergvaldžių, valstiečių, buržuazijos, proletariato ir kt. utopijos), pagal pagrindinę jų autorius dominančią problemą (pvz., utopinis socializmas). Dar skiriamos eskapistinės, herojinės, vietos, laiko (retrospektyvinės ir perspektyvinės), metafizinės (racionalistinės), sektos (vienuolyno), politinės utopijos bei antiutopijos. Bendras visų utopistų bruožas – įsitikinimas, kad visuomenei pertvarkyti būtina sukurti ar surasti tokią žmonių grupę, kurios gyvenime dominuoja visai visuomenei būtinas, bet jai dar svetimas, nežinomas idealas.
TYPOLOGICAL NOTES ON THE DEVELOPMENT OF GENDERSummaryIn the article the linguistic universal is observed, according to which the appearing of the category of gender is connected with the development ...of the morphological opposition of nominative : accusative. In those systems, where the special form of accusative is attested, the category of gender does exist. It is stated, that the appearing of gender is the morphological phenomenon connected with the changes in the very structure of the language, and an attempt is made to show the development of this category out of the previous category of the grammatical classes. The principal difference between them is that the category of gender is defined purely morphologically, its relation to semantics being mere a non-categoreal relic, while the category of classes has the indispensable semantical definition. As an illustration to the development of gender, the appearing of the Afro-Asiatic marker of feminine -a (+t as a glide by joining the case inflections) is explained to be the fossilized ending of the absolutive case. This -a is a morphologized variant of the consonantal morpheme ending, resp. of that of the bare stem form of absolutive, where the alternation of -Ca ‖ -C is attested. The analogous morphologization of the components -Ca, -C → -a ‖ -ø must have produced the thematic (-a, traditionally- *-o) and the athematic (-ø) markers of the corresponding types of the Indo-European declension. The latter idea is illustrated by the analogous possibility in the Kartvelian pairs of the dat./loc. adgilas < *adgila +s : adgilsa < *adgil + sa type.
Teorije zarote so pomemben model pripovedovalskega korpusa sodobnih skupnosti in obenem značilen družbeni pojav, neločljiv od digitalnih komunikacijskih kanalov. Kot so pokazale številne raziskave, ...je tradicija teorij zarote v Evropi zelo kompleksna in bogata, pri čemer se ob vsaki družbeni krizi v lokalnih skupnostih, regijah ali na posameznih kontinentih, pa tudi globalno, ponavljajo določeni tipi pripovedi, motivi in tropi, ki se integrirajo v nov družbeno-kulturni kontekst. Zato je potrebno sočasno sledenje podatkom s terena, ki lahko prispevajo k predvidevanju smeri razvoja teorij zarote v prihodnjih družbenih krizah. Medtem ko je bilo v slovenskem javnem prostoru v času pandemije objavljenih veliko prispevkov z različnih področij o vzponu teorij zarote in teoretičnih besedil o teorijah zarote, so umanjkali konkretni podatki s terena. Kvantitativne in kvalitativne analize teorij zarote na terenu bi lahko dodatno podprle znanost v javnem dialogu in obenem podkrepile trud institucij v boju proti teorijam zarote ter podale bolj resnično sliko razmer na terenu.
O Božidaru Finki kao akcentologu nužno je prozboriti jer njegovi radovi donose novine i pomiču granice poimanja u akcentologiji, posebice u naglasnoj tipologiji. Godine 1968. u časopisu Jezik izlaze ...važni članci o naglasnoj tipologiji kojima je autor, između ostalih, i B. Finka. Autor pohvaljuje nastojanja da naglasna klasifikacija bude što praktičnijom, pristupačnijom i upotrebljivijom te izdvaja one pristupe naglasnoj klasifikaciji u kojima su najvažniji naglasci, manje su važne dužine (jer podliježu općim pravilima), a najmanje su važne promjene uvjetovane fonemski ili morfološki te prokliza. Tim zaključcima B. Finka učinio je veliki pomak u naglasnoj tipologiji koji je svoje oprimjerenje pronašao i u suvremenim priručnicima u kojima su naglasna počela (ton, trajanje i mjesto naglaska) osnovni kriterij u tipološkoj razdiobi. Svako suvremeno istraživanje naglasaka, bilo dijalektološko bilo standardološko, tako neizostavno počiva i na spoznajama akcentologa Božidara Finke.
Die Aufgabe des Beitrags liegt darin, die metaphilosophischen Implikationen des Sprachspielkonzepts durchzuspielen. Zuerst muss der Begriff des Sprachspiels im Rahmen der Philosophie bestimmt werden ...– es soll die Ähnlichkeit, aber auch der Unterschied gegenüber Wittgensteins Verständnis dieses Begriffs aus den Philosophischen Untersuchungen bestimmt werden. Der nächste Schritt soll die Konzipierung einer philosophisch relevanten Typologie der Sprachspiele sein. In diesem Zusammenhang werden Diltheys Typologie der Weltanschauungen und Rogges Axiomatik des Philosophierens von Nutzen sein. Am Ende des Beitrags soll ein Blick auf den Konflikt der Sprachspiele geworfen werden, der den (post)modernen philosophischen Diskurs bestimmt. Gleichzeitig wird die Richtung umrissen, in der man einseitigen Konzeptionen ausweichen und die Vorarbeit für ein integratives Modell der philosophischen Sprache leisten könnte. Das kann auch für die Selbsterkenntnis der Philosophie bedeutend sein.
Družbena kompleksnost in dinamičnost spletnih skupnosti ne omogoča nji- hove enoznačne družboslovne opredelitve, zaradi česar so spletne skupnosti deležne pluralnih opredelitev in pojmovanj. ...Namen prispevka pri tem ni tvorjenje najbolj veljavne opredelitve pojma, temveč oblikovanje tipologije spletnih skupnosti. na pod- lagi sinteze ključnih opredelitev pojma spletna skupnost in kritičnega ovrednotenja že obstoječih tipologij prispevek vzpostavi novo tipologijo spletnih skupnosti in predstavi njihove temeljne značilnosti. Izoblikovana tipologija temelji na treh spremenljivkah: (1) prevladujoča narava odnosa v spletni skupnosti, (2) multifunkcionalnost spletne skupnosti in (3) tipi spletnih skupnosti. Tipologija tako predstavlja dvanajst idealnih tipov spletnih skupnosti, ki lahko služijo kot hevristično orodje nadaljnjemu analizira- nju, raziskovanju, teoretiziranju in pridobivanju novih spoznanj o spletnih skupnostih.
Oko 200 m jugoistočno od sela Garbine, u neposrednoj blizini
Poreča, u rujnu i listopadu 2013. godine probnim arheološkim
istraživanjem potvrđeno je postojanje dosad javnosti
nepoznate pećine. U osam ...probnih sondi prikupljeni su ulomci
novovjekovne, antičke, brončanodobne, eneolitičke i neolitičke
keramike, kremene alatke, ostaci životinjskih i ljudskih kostiju,
morskih školjaka i puževa. Ovaj se rad temelji na tipološkoj
obradi najkarakterističnijih ulomaka prapovijesne keramike.
Straipsnis skiriamas informacijos visuomenės buvimo prielaidos, arba tezės, iš esmės pagrindžiančios informacijos visuomenės studijų reikmę ir metodologinį pobūdį, kritinei aptarčiai. Čia tvirtinama, ...kad nors nė viena bent kiek ryškiau pastebima akademiniame diskurse koncepcija, besiremianti šia egzistencine prielaida, pastarosios neįrodo, informacijos visuomenės studijos įmanomos be jokios - tiek „griežto“, tiek „švelnaus“ pavidalo - informacijos visuomenės egzistavimo prielaidos teisingumo įrodymo. Šią nesėkmę lemia ne tik ir ne tiek pasirinktų kriterijų neaiškumas ir daugiaprasmiškumas, kiek esminiai juose suponuojamos informacijos visuomenės sampratos trūkumai, t. y. tokių sociometriniais kriterijais padiktuotų sampratų vienpusiškumas. Adekvatus informacijos visuomenės kriterijus apskritai negali būti sociometrinis - jis tegali būti tik kokybínis, o vienintelė jam derantí formuluotė - kontrafaktinė: įrodinėjant, kad telematika, įgijusi conditio sine qua non statusą ir staiga paliovusi tinkamai funkcionuoti, neišvengiamai sukeltų radikalią esamos bendrabūvio sanklodos griūtį. Todėl - dėl ex definitio kontroversinės tokios formuluotės prigimties - informacijos visuomenės studijų epicentre dar ilgai puikuosis klausimas apie informacijos visuomenės egzistavimo sąlygas, galimybes ir perspektyvą.
As a thematic and compositional framework in Tales of Long Ago by Ivana Brlić-Mažuranić, the journey can be read and interpreted through the metaphoric prism of changes/new realisations which the ...characters are destined to have. Starting from the basic structure of a fairy tale, which begins with a departure, the journey branches out to a kind of travel, stations, a return or stay. The journey disrupts the balance, it changes the location; it implies abandoning the familiar and going into the unknown, which often means uncertainty, selfdenial, sacrifice and temptation. The characters decide to travel motivated by curiosity, their own convictions or extreme necessity. Therefore, this paper follows the changes in the spatial framework that affect the (in)stability of the characters and establish a typology of passenger/journey considering the purpose of the journey, place and the stations on the journey, as well as the end result. In this way, the actual journey takes on a metaphorical function of a spiritual/inner journey. Travelling from light to darkness, from life to death, from fiction to reality, from ignorance to knowledge – and vice versa – the characters go through a physical and a spiritual inner journey, metaphorically understood as a journey toward maturity, knowledge, returning home, growing up – a search for their own identities. An analysis of the metaphor’s primary functions through the revelation of specific data is placed in the context of abstract experience on the basis of which the conceptual metaphor – a journey is knowledge/maturity – can be interpreted.
INDOEUROPIEČIŲ NAZALINIŲ ,,SUFIKSŲ" LIKIMAS BALTŲ KALBOSE (ATSIŽVELGIANT YPAČ Į LIETUVIŲ KALBĄ)ReziumėRemiantis lingvistinės tipologijos principais, nagrinėjama indoeuropiečių veiksmažodžių su -n- ...infiksu resp. sufiksu pirminės semantinės vertės problema ir atitinkamai bandoma aiškinti ypatingą šių faktų evoliuciją baltų kalbose.